# Den Europæiske Unions C 281/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 281 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang10. august 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 281

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang10. august 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 281/01 | Euroens vekselkurs — 9. august 2023 | 1 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2023/C 281/02 | Meddelelse fra Republikken Polens regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter | 2 |

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 281/01

Euroens vekselkurs — 9. august 2023

1

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2023/C 281/02

Meddelelse fra Republikken Polens regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

2

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | RETSLIGE PROCEDURER |
| | EFTA-Domstolen |
| 2023/C 281/03 | Domstolens Dom af 28. marts 2023 i sag E-4/22 — Stendi AS & Norlandia Care Norge AS mod Oslo kommune
  (Fri udveksling af tjenesteydelser — EØS-aftalens artikel 36 — begrebet tjenesteydelser — EØS-aftalens artikel 37 — EØS-aftalens artikel 39 — EØS-aftalens artikel 32 — udøvelse af offentlig myndighed — offentlige udbud — direktiv 2014/24/EU — offentlig tjenesteydelseskontrakt — ideelle organisasjoner — kontrakter, der forbeholdes for bestemte organisationer — udelukkelse af erhvervsdrivende, der arbejder med gevinst for øje) | 6 |
| 2023/C 281/04 | Domstolens dom af 19. april 2023 i sag E-9/22 — Verkfræðingafélag Íslands (Ingeniørforbundet i Island), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Datalogforeningen) og Lyfjafræðingafélag Íslands (Apotekerforeningen i Island) mod den islandske stat (Rådets direktiv 98/59/EF — kollektive afskedigelser — forpligtelse til at indlede konsultationer med arbejdstagernes repræsentanter — forpligtelse til at underrette den kompetente offentlige myndighed — ansættelseskontraktens nærmere karakter) | 8 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 281/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11201 — REXEL DEVELOPPEMENT / WASCO) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 9 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 281/06 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 11 |
| 2023/C 281/07 | Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 | 15 |

V   Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

2023/C 281/03

Domstolens Dom af 28. marts 2023 i sag E-4/22 — Stendi AS & Norlandia Care Norge AS mod Oslo kommune
  (Fri udveksling af tjenesteydelser — EØS-aftalens artikel 36 — begrebet tjenesteydelser — EØS-aftalens artikel 37 — EØS-aftalens artikel 39 — EØS-aftalens artikel 32 — udøvelse af offentlig myndighed — offentlige udbud — direktiv 2014/24/EU — offentlig tjenesteydelseskontrakt — ideelle organisasjoner — kontrakter, der forbeholdes for bestemte organisationer — udelukkelse af erhvervsdrivende, der arbejder med gevinst for øje)

(Fri udveksling af tjenesteydelser — EØS-aftalens artikel 36 — begrebet tjenesteydelser — EØS-aftalens artikel 37 — EØS-aftalens artikel 39 — EØS-aftalens artikel 32 — udøvelse af offentlig myndighed — offentlige udbud — direktiv 2014/24/EU — offentlig tjenesteydelseskontrakt — ideelle organisasjoner

6

2023/C 281/04

Domstolens dom af 19. april 2023 i sag E-9/22 — Verkfræðingafélag Íslands (Ingeniørforbundet i Island), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Datalogforeningen) og Lyfjafræðingafélag Íslands (Apotekerforeningen i Island) mod den islandske stat (Rådets direktiv 98/59/EF — kollektive afskedigelser — forpligtelse til at indlede konsultationer med arbejdstagernes repræsentanter — forpligtelse til at underrette den kompetente offentlige myndighed — ansættelseskontraktens nærmere karakter)

(Rådets direktiv 98/59/EF — kollektive afskedigelser — forpligtelse til at indlede konsultationer med arbejdstagernes repræsentanter — forpligtelse til at underrette den kompetente offentlige myndighed — ansættelseskontraktens nærmere karakter)

8

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2023/C 281/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11201 — REXEL DEVELOPPEMENT / WASCO) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

9

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 281/06

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

11

2023/C 281/07

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

15

---

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| | Berigtigelse til Rådets afgørelse af 14. juli 2023 om ændring af afgørelse 98/481/EF om godkendelse af Den Europæiske Centralbanks eksterne revisorer ( EUT C 275 af 4.8.2023 ) | 23 |

Berigtigelser

Berigtigelse til Rådets afgørelse af 14. juli 2023 om ændring af afgørelse 98/481/EF om godkendelse af Den Europæiske Centralbanks eksterne revisorer ( EUT C 275 af 4.8.2023 )

( EUT C 275 af 4.8.2023 )

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 10.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 281/1

---

Euroens vekselkurs (1)

9. august 2023

(2023/C 281/01)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0968 |
| JPY | japanske yen | 157,35 |
| DKK | danske kroner | 7,4511 |
| GBP | pund sterling | 0,86180 |
| SEK | svenske kroner | 11,7195 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9627 |
| ISK | islandske kroner | 144,50 |
| NOK | norske kroner | 11,2063 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,293 |
| HUF | ungarske forint | 388,44 |
| PLN | polske zloty | 4,4670 |
| RON | rumænske leu | 4,9480 |
| TRY | tyrkiske lira | 29,6458 |
| AUD | australske dollar | 1,6779 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4740 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,5766 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8103 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4761 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 441,47 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,8921 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,9030 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 661,91 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,0146 |
| PHP | filippinske pesos | 61,728 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 38,361 |
| BRL | brasilianske real | 5,3664 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,8106 |
| INR | indiske rupee | 90,8795 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0968

JPY

japanske yen

157,35

DKK

danske kroner

7,4511

GBP

pund sterling

0,86180

SEK

svenske kroner

11,7195

CHF

schweiziske franc

0,9627

ISK

islandske kroner

144,50

NOK

norske kroner

11,2063

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,293

HUF

ungarske forint

388,44

PLN

polske zloty

4,4670

RON

rumænske leu

4,9480

TRY

tyrkiske lira

29,6458

AUD

australske dollar

1,6779

CAD

canadiske dollar

1,4740

HKD

hongkongske dollar

8,5766

NZD

newzealandske dollar

1,8103

SGD

singaporeanske dollar

1,4761

KRW

sydkoreanske won

1 441,47

ZAR

sydafrikanske rand

20,8921

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,9030

IDR

indonesiske rupiah

16 661,91

MYR

malaysiske ringgit

5,0146

PHP

filippinske pesos

61,728

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

38,361

BRL

brasilianske real

5,3664

MXN

mexicanske pesos

18,8106

INR

indiske rupee

90,8795

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 10.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 281/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 281/2

---

Meddelelse fra Republikken Polens regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

(2023/C 281/02)

Meddelelse vedrørende en ansøgning om koncession til prospektering og efterforskning af olie- og naturgasforekomster samt udvinding af olie og naturgas i området »Tworzanice«

AFSNIT I:   RETSGRUNDLAG

| 1. | Artikel 49ec, stk. 2, i loven om geologiske undersøgelser og minedrift af 9. juni 2011 (Polens lovtidende (Dziennik Ustaw) 2023, nr. 633) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (EFT L 164 af 30.6.1994, s. 3; Særudgave på polsk: Kapitel 6, bind 2, s. 262). |
| --- | --- |

2.

AFSNIT II:   UDBYDER

Navn: Ministerstwo Klimatu i Środowiska (Klima- og Miljøministeriet)

Postadresse: ul. Wawelska 52/54, 00-922 Warszawa, Polen

Tlf. +48 223692449

Fax +48 223692460

Websted: www.gov.pl/web/klimat

AFSNIT III:   GENSTAND FOR PROCEDUREN

1.   Oplysninger om indgivelse af ansøgninger om koncession:

Der er til den koncessionsgivende myndighed indgivet en ansøgning om koncession på prospektering og efterforskning af olie- og naturgasforekomster samt udvinding af olie og naturgas i området »Tworzanice«.

2.   Typen af aktiviteter, på hvilke der gives koncession:

Koncession på prospektering og efterforskning af olie- og naturgasforekomster samt udvinding af olie og naturgas i området »Tworzanice«, koncessionsblok 246.

3.   Området, hvor aktiviteterne gennemføres:

Området afgrænses af linjerne mellem punkterne med følgende koordinater i koordinatsystemet PL-1992:

| Nr. | X [PL-1992] | Y [PL-1992] |
| --- | --- | --- |
| 1 | 441 649,19 | 343 217,76 |
| 2 | 440 073,77 | 352 906,66 |
| 3 | 437 234,00 | 352 808,00 |
| 4 | 438 572,00 | 341 567,00 |
| 5 | 440 658,00 | 341 941,00 |

Nr.

X [PL-1992]

Y [PL-1992]

1

441 649,19

343 217,76

2

440 073,77

352 906,66

3

437 234,00

352 808,00

4

438 572,00

341 567,00

5

440 658,00

341 941,00

Overfladearealet for områdets lodrette projektion er 33,408259 km2.

Administrativ beliggenhed:

| | Provinsen Wielkopolskie |
| --- | --- |

Provinsen Wielkopolskie

| | Distriktet Leszno, landkommunen Krzemieniewo og landkommunen Rydzyna |
| --- | --- |

Distriktet Leszno, landkommunen Krzemieniewo og landkommunen Rydzyna

| | Distriktet Gostyń og landkommunen Poniec. |
| --- | --- |

Distriktet Gostyń og landkommunen Poniec.

4.   Frist for indgivelse af ansøgninger om koncession fra andre enheder med interesse i de aktiviteter, på hvilke der gives koncession, som tidligst må være 90 dage efter offentliggørelsen af meddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende:

Ansøgninger om koncession skal indgives til miljøministeriet senest kl. 12:00 (CET/CEST) på den 180. dag efter datoen for offentliggørelse af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

5.   Vurderingskriterier for ansøgninger om koncession og disse kriteriers vægtning under overholdelse af artikel 49k, stk. 1, stk. 1a og stk. 3, i loven om geologiske undersøgelser og minedrift:

De modtagne ansøgninger vil blive bedømt ud fra følgende kriterier:

| | 30 % – omfanget af og tidsplanen for det foreslåede geologiske arbejde, herunder geologiske operationer, eller den foreslåede minedrift |
| --- | --- |

30 % – omfanget af og tidsplanen for det foreslåede geologiske arbejde, herunder geologiske operationer, eller den foreslåede minedrift

| | 20 % – omfanget af og tidsplanen for den obligatoriske indsamling af de prøver, som fremskaffes i løbet af geologiske operationer, herunder borekerner |
| --- | --- |

20 % – omfanget af og tidsplanen for den obligatoriske indsamling af de prøver, som fremskaffes i løbet af geologiske operationer, herunder borekerner

| | 20 % – finansiel kapacitet, der skal kunne yde en tilstrækkelig garanti for, at aktiviteter i forbindelse med prospektering og efterforskning af kulbrinteforekomster samt udvinding af kulbrinter gennemføres, især hvad angår kilder og metoder til finansiering af de tilsigtede aktiviteter, herunder størrelsesforholdet mellem egenkapitalen og den eksterne finansiering |
| --- | --- |

20 % – finansiel kapacitet, der skal kunne yde en tilstrækkelig garanti for, at aktiviteter i forbindelse med prospektering og efterforskning af kulbrinteforekomster samt udvinding af kulbrinter gennemføres, især hvad angår kilder og metoder til finansiering af de tilsigtede aktiviteter, herunder størrelsesforholdet mellem egenkapitalen og den eksterne finansiering

| | 20 % – den foreslåede teknologi til gennemførelse af det geologiske arbejde, herunder geologiske operationer, eller minedriften |
| --- | --- |

20 % – den foreslåede teknologi til gennemførelse af det geologiske arbejde, herunder geologiske operationer, eller minedriften

| | 5 % – teknisk kapacitet til prospektering og efterforskning af kulbrinteforekomster samt udvinding af kulbrinter fra disse forekomster, især hvad angår rådighed over et passende teknisk, organisatorisk, logistisk og personalemæssigt potentiale (herunder 2 % til samarbejde om udvikling og gennemførelse af innovative løsninger til prospektering, udforskning og udvinding af kulbrinter med de videnskabelige organer, der er opført på listen som omhandlet i artikel 49ka, stk. 1, i loven om geologiske undersøgelser og minedrift og er aktive inden for forskning i Polens geologi og analytiske redskaber, teknologier og metoder til prospektering af kulbrinteforekomster, hvor der tages hensyn til de særlige geologiske forhold i Polen og til hvilke af disse redskaber, teknologier og metoder, der kan anvendes under disse forhold) |
| --- | --- |

5 % – teknisk kapacitet til prospektering og efterforskning af kulbrinteforekomster samt udvinding af kulbrinter fra disse forekomster, især hvad angår rådighed over et passende teknisk, organisatorisk, logistisk og personalemæssigt potentiale (herunder 2 % til samarbejde om udvikling og gennemførelse af innovative løsninger til prospektering, udforskning og udvinding af kulbrinter med de videnskabelige organer, der er opført på listen som omhandlet i artikel 49ka, stk. 1, i loven om geologiske undersøgelser og minedrift og er aktive inden for forskning i Polens geologi og analytiske redskaber, teknologier og metoder til prospektering af kulbrinteforekomster, hvor der tages hensyn til de særlige geologiske forhold i Polen og til hvilke af disse redskaber, teknologier og metoder, der kan anvendes under disse forhold)

| | 5 % – erfaring inden for prospektering og efterforskning af kulbrinteforekomster eller udvinding af kulbrinter, således at der kan garanteres sikker drift, beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed samt beskyttelse af miljøet |
| --- | --- |

5 % – erfaring inden for prospektering og efterforskning af kulbrinteforekomster eller udvinding af kulbrinter, således at der kan garanteres sikker drift, beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed samt beskyttelse af miljøet

Hvis to eller flere ansøgninger opnår samme resultat på grundlag af de ovennævnte kriterier, anvendes størrelsen på det gebyr for fastsættelse af udvindingsrettigheder, som skal betales i løbet af prospekterings- og efterforskningsfasen, som et yderligere kriterium, der gør det muligt at træffe en endelig afgørelse blandt de pågældende bud.

AFSNIT IV:   YDERLIGERE OPLYSNINGER

IV.1)   Ansøgninger bør indgives til følgende adresse:

| Ministerstwo Klimatu i Środowiska (Klima- og miljøministeriet) |
| --- |
| Departament Geologii i Koncesji Geologicznych (Departementet for geologi og geologiske koncessioner) |
| ul. Wawelska 52/54 |
| 00-922 Warszawa |
| Polen |

Ministerstwo Klimatu i Środowiska (Klima- og miljøministeriet)

Departament Geologii i Koncesji Geologicznych (Departementet for geologi og geologiske koncessioner)

ul. Wawelska 52/54

00-922 Warszawa

Polen

IV.2)   Yderligere oplysninger kan indhentes fra:

| — | Miljøministeriets websted: https://www.gov.pl/web/klimat |
| --- | --- |

—

Miljøministeriets websted: https://www.gov.pl/web/klimat

| — | Departament Geologii i Koncesji Geologicznych (Departementet for geologi og geologiske koncessioner) |
| --- | --- |

—

Departament Geologii i Koncesji Geologicznych (Departementet for geologi og geologiske koncessioner)

| Ministerstwo Klimatu i Środowiska (Klima- og Miljøministeriet) |
| --- |
| ul. Wawelska 52/54 |
| 00-922 Warszawa |
| Polen |

Ministerstwo Klimatu i Środowiska (Klima- og Miljøministeriet)

ul. Wawelska 52/54

00-922 Warszawa

Polen

Tlf. +48 225792449

Fax +48 225792460

E-mail: DGK@klimat.gov.pl

IV.3)   Kvalifikationsafgørelse:

Ansøgninger om koncession kan indgives af enheder, for hvilke der er blevet udstedt en afgørelse, der bekræfter det positive udfald af en kvalifikationsprocedure, jf. artikel 49a, stk. 17, i loven om geologiske undersøgelser og minedrift.

IV.4)   Minimumsgebyr for fastsættelse af udvindingsrettigheder:

Gebyret for fastsættelse af udvindingsrettigheder for området »Tworzanice« i prospekterings- og efterforskningsfasens femårige grundperiode er som minimum 30 000,00 PLN (med bogstaver: tredive tusind zloty) om året. Det årlige gebyr for fastsættelse af udvindingsrettigheder i prospekterings- og efterforskningsfasen af mineraler indekseres efter de gennemsnitlige årlige forbrugerprisindekser, som fastsættes kumulativt for perioden fra indgåelsen af nærværende aftale til året forud for gebyrets betalingsdato, som meddelt af chefen for Polens statistiske kontor (Główny Urząd Statystyczny) i den polske statstidende (Monitor Polski).

IV.5)   Tildeling af koncession og fastsættelse af udvindingsrettigheder

Efter at have indhentet de udtalelser eller indgået de aftaler, der kræves i henhold til loven om geologiske undersøgelser og minedrift, tildeler den koncessionsgivende myndighed en koncession på prospektering og efterforskning af kulbrinteforekomster samt udvinding af kulbrinter:

| 1) | til den enhed, hvis ansøgning om koncession som følge af vurderingen har fået det bedste resultat, eller |
| --- | --- |

1)

til den enhed, hvis ansøgning om koncession som følge af vurderingen har fået det bedste resultat, eller

| 2) | til parterne i en samarbejdsaftale, i tilfælde hvor en ansøgning om koncession indgives af flere enheder i fællesskab, og denne ansøgning som følge af vurderingen har fået det bedste resultat — såfremt denne aftale er blevet indgivet til den koncessionsgivende myndighed. Den afstår samtidig fra at tildele koncessioner til andre enheder (artikel 49ee, stk. 1, i loven om geologiske undersøgelser og minedrift). |
| --- | --- |

2)

til parterne i en samarbejdsaftale, i tilfælde hvor en ansøgning om koncession indgives af flere enheder i fællesskab, og denne ansøgning som følge af vurderingen har fået det bedste resultat — såfremt denne aftale er blevet indgivet til den koncessionsgivende myndighed. Den afstår samtidig fra at tildele koncessioner til andre enheder (artikel 49ee, stk. 1, i loven om geologiske undersøgelser og minedrift).

Den koncessionsgivende myndighed indgår en kontrakt om udvindingsrettigheder med den enhed, hvis ansøgning om koncession som følge af vurderingen har fået det bedste resultat, eller med samtlige af de enheder, der i fællesskab indgiver en ansøgning om koncession, der som følge af vurderingen har fået det bedste resultat (artikel 49ee, stk. 2, i loven om geologiske undersøgelser og minedrift). For at kunne gennemføre aktiviteter i forbindelse med prospektering og efterforskning af kulbrinteforekomster samt udvinding af kulbrinter i Polen skal en operatør være indehaver af både udvindingsrettigheder og en koncession.

IV.6)   Krav til ansøgninger om koncession og den dokumentation, der kræves fra ansøgerne:

De forskellige dele, der skal indgå i ansøgninger om koncession, er fastsat i artikel 49eb i loven om geologiske undersøgelser og minedrift

I forbindelse med det geologiske arbejde, herunder geologiske operationer, bør alderen af de geologiske formationer, hvor det geologiske arbejde udføres (det geologiske formål), angives.

IV.7)   Minimumskategori for efterforskning af forekomster:

Minimumskategorien for efterforskning af olie- og naturgasforekomster i området »Tworzanice« er kategori C.

På vegne af minister Jolanta Maj

Vicedirektør

Departament Geologii i Koncesji Geologicznych (Departementet for geologi og geologiske koncessioner)

Ministerstwo Klimatu i Środowiska (Klima- og Miljøministeriet)

---

V Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

| 10.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 281/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 281/6

---

DOMSTOLENS DOM

af 28. marts 2023

i sag E-4/22

Stendi AS & Norlandia Care Norge AS mod Oslo kommune

(Fri udveksling af tjenesteydelser — EØS-aftalens artikel 36 — begrebet »tjenesteydelser« — EØS-aftalens artikel 37 — EØS-aftalens artikel 39 — EØS-aftalens artikel 32 — udøvelse af offentlig myndighed — offentlige udbud — direktiv 2014/24/EU — offentlig tjenesteydelseskontrakt — ideelle organisasjoner — kontrakter, der forbeholdes for bestemte organisationer — udelukkelse af erhvervsdrivende, der arbejder med gevinst for øje)

(2023/C 281/03)

I sag E-4/22, Stendi AS & Norlandia Care Norge AS mod Oslo kommune v/ordføreren, hvori Oslo tingrett har anmodet Domstolen om i henhold til artikel 34 i aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol at fortolke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF, navnlig artikel 2, stk. 1, nr. 9), og artikel 74-77 samt artikel 31, 32, 36 og 39 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, har domstolen, sammensat af præsidenten Páll Hreinsson (refererende dommer) og dommerne Bernd Hammermann og Ola Mestad (ad hoc-dommer), afsagt dom den 28. marts 2023. Domskonklusionen lyder således

| 1. | En aftale om tilrådighedsstillelse af langtidspladser på plejehjem mod vederlag under omstændigheder som de i hovedsagen omhandlede skal anses for at være en aftale om levering af tjenesteydelser som omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 9), i direktiv 2014/24/EU om offentlige udbud. |
| --- | --- |

1.

En aftale om tilrådighedsstillelse af langtidspladser på plejehjem mod vederlag under omstændigheder som de i hovedsagen omhandlede skal anses for at være en aftale om levering af tjenesteydelser som omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 9), i direktiv 2014/24/EU om offentlige udbud.

| 2. | Virksomhed, der består i at drive plejehjem under omstændigheder som de i hovedsagen omhandlede, kan - selv om det kan være nødvendigt at yde tvangsbehandling inden for en retlig ramme som den, der er beskrevet i anmodningen om en rådgivende udtalelse - ikke betragtes som direkte og særligt forbundet med udøvelse af offentlig myndighed. Undtagelsen i EØS-aftalens artikel 39, sammenholdt med samme aftales artikel 32, finder derfor ikke anvendelse på en sådan form for virksomhed. |
| --- | --- |

2.

Virksomhed, der består i at drive plejehjem under omstændigheder som de i hovedsagen omhandlede, kan - selv om det kan være nødvendigt at yde tvangsbehandling inden for en retlig ramme som den, der er beskrevet i anmodningen om en rådgivende udtalelse - ikke betragtes som direkte og særligt forbundet med udøvelse af offentlig myndighed. Undtagelsen i EØS-aftalens artikel 39, sammenholdt med samme aftales artikel 32, finder derfor ikke anvendelse på en sådan form for virksomhed.

| 3. | Artikel 74-77 i direktiv 2014/24/EU skal fortolkes således, at disse bestemmelser ikke er til hinder for en national lovgivning, der forbeholder organisationer som de i hovedsagen omhandlede (ideelle organisasjoner) retten til at deltage i en udbudsprocedure med henblik på tildeling af offentlige kontrakter om levering af sociale eller andre specifikke tjenesteydelser, der er opregnet i bilag XIV til direktiv 2014/24/EU, selv om disse organisationer ikke opfylder kravene i nævnte direktivs artikel 77, forudsat at følgende to betingelser er opfyldt: For det første skal de retlige og kontraktmæssige rammer, inden for hvilke disse organisationers virksomhed udøves, med henblik på at overholde princippet om ligebehandling af økonomiske aktører, jf. direktivets artikel 76, være baseret på principperne om universalitet og solidaritet, som er uløseligt forbundet med et socialt velfærdssystem, og være begrundet i hensyn til økonomisk effektivitet og egnethed samt effektivt bidrage til det sociale formål og de mål om solidaritet og budgetmæssig effektivitet, som dette system hviler på. For det andet skal princippet om gennemsigtighed, således som det er præciseret i direktivets artikel 75 og 76, overholdes. |
| --- | --- |

3.

Artikel 74-77 i direktiv 2014/24/EU skal fortolkes således, at disse bestemmelser ikke er til hinder for en national lovgivning, der forbeholder organisationer som de i hovedsagen omhandlede (ideelle organisasjoner) retten til at deltage i en udbudsprocedure med henblik på tildeling af offentlige kontrakter om levering af sociale eller andre specifikke tjenesteydelser, der er opregnet i bilag XIV til direktiv 2014/24/EU, selv om disse organisationer ikke opfylder kravene i nævnte direktivs artikel 77, forudsat at følgende to betingelser er opfyldt: For det første skal de retlige og kontraktmæssige rammer, inden for hvilke disse organisationers virksomhed udøves, med henblik på at overholde princippet om ligebehandling af økonomiske aktører, jf. direktivets artikel 76, være baseret på principperne om universalitet og solidaritet, som er uløseligt forbundet med et socialt velfærdssystem, og være begrundet i hensyn til økonomisk effektivitet og egnethed samt effektivt bidrage til det sociale formål og de mål om solidaritet og budgetmæssig effektivitet, som dette system hviler på. For det andet skal princippet om gennemsigtighed, således som det er præciseret i direktivets artikel 75 og 76, overholdes.

---

| 10.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 281/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 281/8

---

DOMSTOLENS DOM

af 19. april 2023

i sag E-9/22

Verkfræðingafélag Íslands (Ingeniørforbundet i Island), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Datalogforeningen) og Lyfjafræðingafélag Íslands (Apotekerforeningen i Island) mod den islandske stat

(Rådets direktiv 98/59/EF — kollektive afskedigelser — forpligtelse til at indlede konsultationer med arbejdstagernes repræsentanter — forpligtelse til at underrette den kompetente offentlige myndighed — ansættelseskontraktens nærmere karakter)

(2023/C 281/04)

I sag E-9/22, Verkfræðingafélag Íslands (Ingeniørforbundet i Island), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Datalogforeningen) og Lyfjafræðingafélag Íslands (Apotekerforeningen i Island) mod den islandske stat, hvori Landsréttur har anmodet Domstolen om i henhold til artikel 34 i aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol at fortolke Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser har domstolen, sammensat af præsidenten Páll Hreinsson og dommerne Bernd Hammermann (refererende dommer) og Ola Mestad (ad hoc-dommer), afsagt dom den 19. april 2023. Domskonklusionen lyder således:

| 1. | Artikel 1, stk. 1, litra a), første afsnit, i Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser skal fortolkes således, at den omstændighed, at en arbejdsgiver - ensidigt og til skade for arbejdstageren - foretager væsentlige ændringer af vigtige punkter i arbejdstagerens ansættelseskontrakt af grunde, som ikke kan tilregnes arbejdstageren selv, er omfattet af begrebet »afskedigelse«.
  Artikel 1, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 98/59/EF skal fortolkes således, at en ændringsmeddelelse, der ikke opfylder kravene til at kunne kvalificeres som en »afskedigelse« som omhandlet i direktivets artikel 1, stk. 1, litra a), første afsnit, kan sidestilles med en »afskedigelse«, såfremt betingelserne i direktivets artikel 1, stk. 1, andet afsnit, er opfyldt.
  Den konsultationsprocedure, der er fastsat i artikel 2 i direktiv 98/59/EF, skal indledes af arbejdsgiveren, når en strategisk eller kommerciel beslutning tvinger ham til at overveje eller planlægge kollektive afskedigelser.
  Når en beslutning om ændring af ansættelsesvilkårene kan bidrage til at undgå kollektive afskedigelser, skal konsultationsproceduren indledes, når arbejdsgiveren har til hensigt at foretage sådanne ændringer.
  Arbejdsgiveren er i henhold til artikel 3, første afsnit, i direktiv 98/59/EF forpligtet til at underrette den kompetente offentlige myndighed om enhver påtænkt kollektiv afskedigelse. En sådan meddelelse skal omfatte forventede afskedigelser som omhandlet i direktivets artikel 1, stk. 1, litra a), første afsnit, og opsigelser af ansættelseskontrakter, der kan sidestilles med afskedigelser som omhandlet i direktivets artikel 1, stk. 1, andet afsnit. |
| --- | --- |

1.

Artikel 1, stk. 1, litra a), første afsnit, i Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser skal fortolkes således, at den omstændighed, at en arbejdsgiver - ensidigt og til skade for arbejdstageren - foretager væsentlige ændringer af vigtige punkter i arbejdstagerens ansættelseskontrakt af grunde, som ikke kan tilregnes arbejdstageren selv, er omfattet af begrebet »afskedigelse«.

Artikel 1, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 98/59/EF skal fortolkes således, at en ændringsmeddelelse, der ikke opfylder kravene til at kunne kvalificeres som en »afskedigelse« som omhandlet i direktivets artikel 1, stk. 1, litra a), første afsnit, kan sidestilles med en »afskedigelse«, såfremt betingelserne i direktivets artikel 1, stk. 1, andet afsnit, er opfyldt.

Den konsultationsprocedure, der er fastsat i artikel 2 i direktiv 98/59/EF, skal indledes af arbejdsgiveren, når en strategisk eller kommerciel beslutning tvinger ham til at overveje eller planlægge kollektive afskedigelser.

Når en beslutning om ændring af ansættelsesvilkårene kan bidrage til at undgå kollektive afskedigelser, skal konsultationsproceduren indledes, når arbejdsgiveren har til hensigt at foretage sådanne ændringer.

Arbejdsgiveren er i henhold til artikel 3, første afsnit, i direktiv 98/59/EF forpligtet til at underrette den kompetente offentlige myndighed om enhver påtænkt kollektiv afskedigelse. En sådan meddelelse skal omfatte forventede afskedigelser som omhandlet i direktivets artikel 1, stk. 1, litra a), første afsnit, og opsigelser af ansættelseskontrakter, der kan sidestilles med afskedigelser som omhandlet i direktivets artikel 1, stk. 1, andet afsnit.

| 2. | Den forpligtelse til at indlede høringsproceduren og underrette den kompetente offentlige myndighed, der er fastsat i artikel 2 og 3 i direktiv 98/59/EF, kan ikke afhænge af efterfølgende begivenheder, såsom om ansættelseskontrakterne faktisk opsiges. |
| --- | --- |

2.

Den forpligtelse til at indlede høringsproceduren og underrette den kompetente offentlige myndighed, der er fastsat i artikel 2 og 3 i direktiv 98/59/EF, kan ikke afhænge af efterfølgende begivenheder, såsom om ansættelseskontrakterne faktisk opsiges.

| 3. | Det er uden betydning, om en arbejdstagers ansættelsesvilkår er fastsat i én kontrakt eller er fordelt over flere kontrakter. |
| --- | --- |

3.

Det er uden betydning, om en arbejdstagers ansættelsesvilkår er fastsat i én kontrakt eller er fordelt over flere kontrakter.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 10.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 281/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 281/9

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.11201 — REXEL DEVELOPPEMENT / WASCO)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 281/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Rexel Développement S.A., som sammen med Rexel S.A. og alle dets datterselskaber udgør Rexel-koncernen (»Rexel«, Frankrig) |
| --- | --- |

—

Rexel Développement S.A., som sammen med Rexel S.A. og alle dets datterselskaber udgør Rexel-koncernen (»Rexel«, Frankrig)

| — | Wasco Group B.V. (»Wasco«, Nederlandene). |
| --- | --- |

—

Wasco Group B.V. (»Wasco«, Nederlandene).

Rexel erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Wasco.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Rexel er specialiseret i distribution af elektriske produkter og tjenesteydelser til erhvervskunder, bl.a. elektrisk udstyr til entreprenører og industrivirksomheder |
| --- | --- |

—

Rexel er specialiseret i distribution af elektriske produkter og tjenesteydelser til erhvervskunder, bl.a. elektrisk udstyr til entreprenører og industrivirksomheder

| — | Wasco er primært distributør af sanitetsprodukter, HVAC-produkter og reservedele i Nederlandene og udbyder desuden et udvalg af hjælpeprodukter samt værktøj og forsyninger. |
| --- | --- |

—

Wasco er primært distributør af sanitetsprodukter, HVAC-produkter og reservedele i Nederlandene og udbyder desuden et udvalg af hjælpeprodukter samt værktøj og forsyninger.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.11201 — REXEL DEVELOPPEMENT / WASCO

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 10.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 281/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 281/11

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 281/06)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

» Cebola da Madeira «

EU-nr.: PDO-PT-02800 — 23.8.2021

BOB (X ) BGB ( )

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

» Cebola da Madeira «

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Portugal

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Cebola da Madeira« er betegnelsen for løg af arten Allium cepa L. af de traditionelle sorter, der dyrkes på de beboede øer i øgruppen Madeira, dvs. »Branca«, »Pião«, »Bujanico«, »Vermelha«, »Roxa« og »Do Tarde«, som produceres i overensstemmelse med den traditionelle dyrkningspraksis på øerne Madeira og Porto Santo.

Fysisk-kemiske kendetegn

Løg af de traditionelle sorter af »Cebola da Madeira« har unikke morfologiske egenskaber, som afspejles i de almindelige navne, som Madeiras befolkning har givet dem, dvs. følgende:

| — | En form, der varierer fra fladrund til globeformet eller fra globeformet til konisk (hvad angår sorten »Pião« [som betyder »snurretop«]), med gennemsnitlig ensartet mellem sorterne med hensyn til form og størrelse og en gennemsnitlig vægt mellem 180 g/løg og 250 g/ gram. |
| --- | --- |

—

En form, der varierer fra fladrund til globeformet eller fra globeformet til konisk (hvad angår sorten »Pião« [som betyder »snurretop«]), med gennemsnitlig ensartet mellem sorterne med hensyn til form og størrelse og en gennemsnitlig vægt mellem 180 g/løg og 250 g/ gram.

| — | En ydre skal, som oftest er gul, med violette toner ved de traditionelle sorter »Vermelha« [som betyder »rød«] og »Roxa« [som betyder »lilla«] og meget ensartet farvning, let igennemskinnelig eller mere gennemskinnelig og glinsende (hvad angår sorten »Branca« [som betyder »hvid«]). Graden af, hvor let løgskallen løsnes fra løget, er middel til meget lav. |
| --- | --- |

—

En ydre skal, som oftest er gul, med violette toner ved de traditionelle sorter »Vermelha« [som betyder »rød«] og »Roxa« [som betyder »lilla«] og meget ensartet farvning, let igennemskinnelig eller mere gennemskinnelig og glinsende (hvad angår sorten »Branca« [som betyder »hvid«]). Graden af, hvor let løgskallen løsnes fra løget, er middel til meget lav.

| — | Kødet er overvejende hvidt med rødlige eller lillaagtige toner ved de traditionelle sorter »Vermelha og Roxa«. Skaltykkelsen er middel til tynd, og konsistensen er middel hård til blød. |
| --- | --- |

—

Kødet er overvejende hvidt med rødlige eller lillaagtige toner ved de traditionelle sorter »Vermelha og Roxa«. Skaltykkelsen er middel til tynd, og konsistensen er middel hård til blød.

Løgene af disse sorter er ret saftfulde med et gennemsnitligt tørstofindhold i nærheden af 10 g/100g og lidt højere, hvis de produceres på øen Porto Santo.

De har et højt indhold af kulhydrater (over 7 g/100 g i gennemsnit) og C-vitamin (over 10 mg/100 g i gennemsnit), hvilket giver dem unikke organoleptiske og antioxidative egenskaber, som altid er blevet værdsat af forbrugerne på Madeira.

Organoleptiske kendetegn

I rå tilstand er konsistensen af »Cebola da Madeira« sprød og saftig, ikke særlig fiberholdig og af varierende blødhed. En del af sprødheden går tabt ved kogning, eftersom det bliver saftfuldt og mere gennemskinneligt.

Aromaen er karakteristisk med indslag af sødme og noter af svovl eller hvidløg, jordethed eller vegetabilsk og frisk, ikke særlig skarp eller vedvarende med middelhøj til høj intensitet og kompleksitet. Ved kogning bliver de mildere og får røgede/grillede noter eller karamelnoter, samtidig med at de bevarer deres intensitet og kompleksitet.

I frisk tilstand varierer smagen med hensyn til sødme og er ikke skarp til at begynde med. Eftersmagen er mere peberagtig, med friske svovlnoter eller vegetabilske noter og undertiden en vis grad af skarphed, syrlighed eller let bitterhed, der mindskes, når løget tygges. Intensiteten og kompleksiteten er middelhøj til høj. En del af intensiteten går tabt ved tilberedning, og løgene bliver sødere, med toner som minder om karamel, eller ristede noter (især når de grilles). Den friske vegetabilske smag forsvinder, og eventuelle svovlnoter bliver også mildere, med en bedre balance mellem syrlighed og sødme, ingen skarphed og generelt mindre krydrethed og vedvarende smag.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Cebola da Madeira« finder sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Øerne Madeira og Porto Santo

5.   Tilknytning til det geografiske område

Naturlige faktorer

Øgruppen Madeira ligger i den subtropiske del af Nordatlanten, og det indebærer, at klimaet på øerne er styres af Azorernes subtropiske anticyklon. Hvad angår øen Madeira, er klimaet overvejende tempereret med milde, tørre somre (mellem 10 °C og 22 °C i den varmeste måned) og større nedbørsmængder i den kolde årstid, hvor temperaturen forbliver mild (under 18 °C, men over -3 °C i den koldeste måned). Øen Porto Santo ligger 40 km nordøst for Madeira. Dens areal over vandet er kun 42 km2, og landskabet er blødt og ret fladt (mere end 85 % af øens areal er under 200 m i højden). Klimaet er mere tørt og tempereret året rundt med en middeltemperatur på 18,6 °C. Havet har en mildnende virkning på det begrænsende øklima, hvilket fører til lave temperaturvariationer. Den årlige nedbør er mindre end 400 mm.

Effekten af passatvindene i kombination med det ujævne terræn på øen Madeira, som har et højt centralt bjergområde, der løber fra øst mod vest, og som består af klippebjerge i mere end 1 200 meters højde, betyder, at klimaet varierer fra tørt til fugtigt med moderat til kraftig nedbør, jo højere højden over havet bliver. I stor højde bidrager dette til opbygningen af den permanente dis og tåge, der er årsag til de høje niveauer af luftfugtighed og nedbør. Et netværk af kanaler, der lokalt kaldes »levadas«, som forsynes med vand gennem vandløb, borehuller og kilder og, hvad der er endnu vigtigere, af kunstigt lavede vandopsamlingstunneler og -gallerier, transporterer vand fra højlandet og den nordlige skråning. Dette sikrer vandforsyningen til beboede områder og jordbrugets udvikling på hele øen.

På Porto Santo kommer størstedelen af ferskvandet fra undergrunden. Der findes også nogle større vandløb, der fra tid til anden tørlægges. Øens vandforsyningssystem til kunstvanding forsynes med regnvand, der ledes til Tanque-reservoiret, grundvand, som indsamles gennem borehullet i Campo de Baixo og vandhjulene i området i nærheden af Tanque-reservoiret samt renset vand fra øens spildevandsrensningsanlæg.

Jordbunden på øen Madeira er hovedsagelig af basaltisk oprindelse. Phaeozem og chromholdig og dystrisk cambisol er de mest fremherskende jordbundstyper i de områder, hvor »Cebola da Madeira« produceres. Løgene kan også dyrkes i andosoljord i de områder, der er mere udsatte og beliggende i højere højde. Geologien på øen Porto Santos er meget mere forskelligartet og består hovedsagelig af vulkanske bjergarter (basalt), middelsure bjergarter (trachyt og rhyolit) og sedimentære bjergarter. De fleste af jordbundstyperne kan klassificeres i gruppen calcisol.

Generelt er jordbunden på begge øer middeldyb til dyb. På øen Madeira har jorden generelt en fin tekstur med et højt siltindhold og et middelhøjt til meget højt indhold af organisk materiale og er let sur til neutral eller er mere sur, når der er tale om andosoljordene i højlandsområderne. På Porto Santo derimod er sand- og lerjorde, der dominerer, relativt gennemtrængelige med et lavere indhold af organisk materiale og en mere alkalisk profil, selv om den biologiske oprindelse af størstedelen af sand- og sandstensindholdet fører til en gunstigere pH-værdi.

Menneskelige faktorer

»Cebola da Madeira« har haft stor betydning for lokalbefolkningens kost, siden den blev indført på øerne Madeira og Porto Santo af de første portugisiske bosættere i 1400-tallets første årtier. Det har haft særlig stor betydning i landområderne, hvilket er blevet nedskrevet af de mange udlændinge, der besøgte eller bosatte sig på øerne mellem 1600- og 1800-tallet.

Den traditionelle metode at producere »Cebola da Madeira« på er forblevet uændret indtil i hvert fald 1900-tallets første årtier. Dette forklares i forskellige artikler, der blev offentliggjort i tidsskriftet »Frutas de Madeira« (Madeiras frugter), som blev udgivet mellem april 1941 og januar 1958, og som beskriver de løg, der blev dyrket på den tid og andre sorter, der var ved at blive indført (og som svarer til de traditionelle sorter, der i øjeblikket dyrkes). Denne publikation indeholder også forskellige anbefalinger om visse dyrknings-, gødnings- og plantebeskyttelsesmetoder, som de lokale producenter stadig henviser til og følger.

Eftersom denne afgrøde er en meget vigtig del af befolkningens kost på øgruppen Madeira, dyrkes den til eget forbrug og direkte salg på øens små familielandbrug samt på kommercielle jordbrug på øen Madeira for at forsyne de regionale markeder.

Det vigtigste produktionsområde for »Cela da Madeira« er kommunedelen Caniço på øen Madeira. Ud over at levere størstedelen af regionens forsyninger, har den hvert år siden 1997 afholdt løgfestivalen »Festa da Cebola« for at fremme dette traditionelle produkt og bevare dets særlige produktionsmetode. På øen Porto Santo, der for nylig blev anerkendt som biosfærereservat af UNESCO, indgår denne afgrøde i det strategiske mål om at beskytte, forbedre og optimere øens jordbrugs- og kulturressourcer.

Produktets egenart

»Cebola da Madeira«-løgene er kendetegnet ved deres saftige, ikke særlig fiberholdige tekstur og det høje indhold af kulhydrat og C-vitamin, som bidrager til deres søde aroma og smag og generelt lave skarphed. Eftersmagen er mere peberagtig med let svovlagtige eller vegetabilske noter og undertiden en vis skarphed, syrlighed eller let bitterhed, der mildnes, når løget tygges. Ved tilberedning resulterer dette i mindre intense, men meget sødere smagsaromaer, der minder om karamel eller ristede noter (især når de grilles), eftersom den friske vegetabilske smag forsvinder, og der opstår en bedre balance mellem syrlighed og sødme.

Disse karakteristiske kendetegn gør »Cebola da Madeira« perfekt til fremstilling af konserves (»cebolas de escabeche«, dvs. løg i eddike) og til brug i forskellige retter, der indgår i det traditionelle eller regionale moderne køkken. Det betyder, at produktet fortsat er en meget vigtig del af øgruppens gastronomi og anses for at være en vigtig afgrøde på øerne Madeira og Porto Santo.

Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber

De meget specialiserede landbrugere på øerne Madeira og Porto Santo har altid udvalgt løg af de forskellige traditionelle sorter, som har haft de bedste egenskaber ved hver høst. Disse løg beholdes derefter for efterfølgende at producere »cebolinho« (forårsløg), som er det lokale navn for de frø (og de deraf fremdrevne stikløg), der anvendes til fremstilling af »Cebola da Madeira«, og som udelukkende stammer fra deres bedrifter eller fra andre lokale producenters bedrifter.

Den vedvarende praksis med at formere, udveksle og dele »cebolinho«-stikløg for at producere »Cebola da Madeira« har bidraget til at udvikle og bevare de særlige karakteristika ved de traditionelle sorter, som er koblet til de særlige jordbunds- og klimaforhold på øerne samt den store faglige viden, som de lokale producenter har erhvervet sig gennem flere generationer.

De traditionelle sorter, der anvendes til »Cebola da Madeira«, har tilpasset sig godt til den dybe, veldrænede jord på øerne. De anvendte arealer består overvejende af lerblandet sandjord (Madeira) og sandblandet lerjord (Porto Santo), da de har vist sig at være den jordtype, der er bedst egnet til at holde på vand og næringsstoffer, som er afgørende udviklingen af produktets egenskaber.

Produktionen af »Cebola da Madeira« er i høj grad afhængig af løgproducenternes arbejde, eftersom alle dyrkningstrin — fra klargøring af »cebolinho«-stikløgene, udplantning og dyrkning af løgene, indtil de høstes, samt klargøringen til markedsføring på de fleste bedrifter — foregår med håndkraft.

Sætning af løgene med håndkraft med velafgrænsede mellemrum mellem hvert løg bidrager til at sikre, at løgene er ensartede med hensyn til gennemsnitsvægt og størrelse. Jordbundens tekstur og den måde, hvorpå den forberedes, herunder ukrudtsbekæmpelse og lugning, under planternes vækst, sikrer, at jorden er løst pakket rundt omkring løgene, hvilket fremmer en ensartet udvikling af de løgformer, der er specifikke for hver traditionel sort.

Den tydelige indvirkning, som temperaturen og lyset (sollys) har på denne afgrødes vækstcyklus, navnlig med hensyn til løgenes udvikling og blomstring til frødannelse, betyder, at landbrugerne på begge øer har et meget præcist kendskab til, hvilke traditionelle sorter, afhængigt af deres fotoperiode og de klimatiske forhold i området, der er bedst egnede til den pågældende lokalitet, og hvad der er det bedste tidspunkt for at producere dem.

På øen Madeira kan denne afgrøde dyrkes fra kysten til i en højde af 800 meter over havet i områder med et varmt mikroklima og god eksponering, hvor en regelmæssig forsyning af vand til kunstvanding sikres ved hjælp af nettet af »levadas« eller kanaler. I de lavereliggende og mere solrige områder på den sydlige skråning sættes de tidlige traditionelle sorter (»Branca«, »Pião« og »Bujanico«) i september for derefter at blive udplantet i december og høstet i marts/april. I de højereliggende områder på den nordlige skråning og også på øen Porto Santo sås disse »cebolas do cedo« eller »tidlige løg«, først en måned senere.

De traditionelle sorter, der sås senere på året (»Vermelha«, »Roxa« og »Do Tarde«), der lokalt kaldes »cebolas do tarde« eller »sene løg«, har behov for længere dage med mere end 14 soltimer for at løgene kan udvikle sig ordentligt. De har også behov for større fugtighed og tilførsel af vand i sommermånederne. Disse sorter dyrkes derfor hovedsagelig i højere højde og på Madeiras nordlige skråning, og de sås i december/januar med henblik på udplantning i marts/april og høst i juli/august.

Temperatur- og eksponeringsforholdene (lyset) i produktionsområderne på de to øer fremmer også en høj fotosyntese i løgene, hvilket får sukkerarter og næringsstoffer til at syntetiseres, hvilket er grunden til det høje indhold af kulhydrater og C-vitamin og til, at »Cebola da Madeira« altid er blevet tilskrevet antioxidative egenskaber, når det spises i rå tilstand.

Den fase, hvor denne afgrøde er mest følsom over for vandstress, er når løgene vokser, så de lokale landbrugere sikrer derfor de bedste fugtighedsforhold for udviklingen af deres løg, som først kunstvandes, når stikløgene udplantes og efterfølgende hyppigt. Afhængigt af produktionsarealet vandes afgrøden en eller to gange om ugen i løgets vækstfase og knap så hyppigt i modningsfasen.

Vandingen er traditionelt sket ved hjælp af »levadas«-vandingskanalerne, hvor landbrugerne har anvendt træspader til at sprede vandet over hele jordlodden, samtidig med at de har sørget for, at jorden ikke fjernes (så løgene bliver fritlagt) eller bliver for vandmættet. I dag anvendes ud over denne praksis sprinklere til kunstvanding på øen Madeira. På øen Porto Santo er de lokale jordbundsforhold af en sådan art, at drypvanding er den foretrukne metode. På begge øer reduceres perioderne med vandknaphed på grund af tilgængeligheden af vand fra kunstvanding, selv om sommeren, for både de tidlige og de sene sorter. Dette giver mulighed for producere løg med et højere vandindhold og mindre bitterhed og skarphed.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://www.dgadr.gov.pt/dop-igp-etg

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 10.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 281/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 281/15

---

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

(2023/C 281/07)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 6b, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE FRA EN MEDLEMSSTAT

(Forordning (EU) nr. 1151/2012)

»Volailles du Gers«

EU-nr.: PGI-FR-0147-AM01 - 11.5.2023

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Volailles du Gers«

2.   Medlemsstat, som det geografiske område tilhører

Frankrig

3.   Myndighed i medlemsstaten, der meddeler standardændringen

Ministeriet for landbrug og fødevaresuverænitet

—

4.   Beskrivelse af den eller de godkendte ændringer

1.   Medlemsstatens kompetente myndighed

Til afsnittet »Medlemsstatens kompetente myndighed« tilføjes kontaktoplysningerne for Institut national de la qualité et de l'origine (INAO, det nationale institut for oprindelse og kvalitet), da det er medlemsstatens kompetente myndighed i henhold til forordning (EU) nr. 1151/2012.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

2.   Den ansøgende sammenslutning

Afsnittet »Ansøgende sammenslutning« ændres således, at det kun indeholder sammenslutningens kontaktoplysninger, dens retlige status og sammensætning.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Indledning

Afsnittet »Indledning« udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

4.   Produkttype

Der tilføjes et afsnit med overskriften »Produkttype«.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5.   Produktnavn

Afsnittet produktnavn begrænses til den beskyttede geografiske betegnelse »Volailles du Gers«. De produkter, der er omfattet af betegnelsen, er angivet på en liste i afsnittet med beskrivelsen af produktet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6.   Beskrivelse af produktet

Til afsnittet »Beskrivelse af produktet« føjes listen over de omhandlede fjerkræ:

| — | Kylling, kapun og poulard |
| --- | --- |

—

Kylling, kapun og poulard

| — | Perlehøne og perlehane |
| --- | --- |

—

Perlehøne og perlehane

| — | Kalkun |
| --- | --- |

—

Kalkun

| — | Berberiand |
| --- | --- |

—

Berberiand

Der tilføjes en oversigt over fænotypen for hver art. Her er ligeledes anført slagtekroppens mindstevægt for hvert fjerkræ. I denne forbindelse erstattes ordet »roux« (rød) med »jaune« (gul) i beskrivelsen af kylling (idet det er fjerdragten, der er rød, mens skindet og kødet er gult).

Beskrivelsen af fjerkræenes egenskaber ændres til: en rund krop med fyldige fileter og kødfulde lår, fast kød og tyndt skind.

Det tilføjes, at hele slagtekroppe af fjerkræ med BGB skal være i klasse A, og at udskæringer skal være i klasse A og fra slagtekroppe, der overholder mindstevægten.

Det tilføjes, at slagtebiprodukterne kun må markedsføres med BGB. De pågældende slagtebiprodukter er lever, kråse og hjerte. Disse skal komme fra fjerkrækroppe udvalgt til BGB.

Oplysningerne om »Bakteriologisk kvalitet« udgår, da de er lovbestemte.

Enhedsdokumentet berøres af denne ændring.

7.   Afgrænsning af det geografiske område

Afsnittet »Afgrænsning af det geografiske område« omredigeres, men det geografiske område ændres ikke. Fortegnelserne over kommunerne, de tilgrænsende kantoner eller distrikter, der er nævnt i den oprindelige varespecifikation, erstattes af den gældende liste over kommuner. Under redigeringen har det vist sig nødvendigt at foretage visse navnerettelser (skrivefejl) og ajourføringer som følge af kommunesammenlægninger, hvilket er sket.

Enhedsdokumentet berøres af denne ændring.

8.   Elementer, der beviser, at produktet stammer fra det geografiske område

Afsnittet »Elementer, der beviser, at produktet stammer fra det geografiske område« ændres. Der tilføjes en forpligtelse til forudgående identificering af de erhvervsdrivende, som er nødvendig af hensyn til kontrolforanstaltningerne. Sporbarhedselementerne (etape, sporingsoplysninger, tilhørende dokument) gengives i et skema. Endvidere tilføjes i dette afsnit sporbarheden af samtlige ændringer i varespecifikationen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

9.   Produktionsmetode

Afsnittet »Produktionsmetode« ændres på følgende punkter:

| | »Anvendte racer«
  Der tilføjes udvælgelseskriterier for racerne: De skal alle være rustikke og med langsom vækst, tilpasset en lang opdrætsperiode som fritgående på udearealer. På de foder- og opdrætsbetingelser, der er defineret i varespecifikationen, skal de anvendte racer og krydsninger gøre det muligt at nå mindstevægten for slagtekroppen på tidspunktet for mindstealderen ved slagtning. |
| --- | --- |

»Anvendte racer«

Der tilføjes udvælgelseskriterier for racerne: De skal alle være rustikke og med langsom vækst, tilpasset en lang opdrætsperiode som fritgående på udearealer. På de foder- og opdrætsbetingelser, der er defineret i varespecifikationen, skal de anvendte racer og krydsninger gøre det muligt at nå mindstevægten for slagtekroppen på tidspunktet for mindstealderen ved slagtning.

| | »Besætningstæthed indendørs«
  For poularder ændres besætningstætheden indendørs til 11 individer/m2 indtil 81 dage (4 400 pr. stald) og derefter til 9 individer/m2 fra 82 dage og frem (3 600 pr. stald).
  For perlehaner ændres besætningstætheden indendørs til 13 individer/m2 indtil 94 dage (5 200 pr. stald) og derefter til 10 individer/m2 fra 95 dage og frem (4 000 pr. stald). |
| --- | --- |

»Besætningstæthed indendørs«

For poularder ændres besætningstætheden indendørs til 11 individer/m2 indtil 81 dage (4 400 pr. stald) og derefter til 9 individer/m2 fra 82 dage og frem (3 600 pr. stald).

For perlehaner ændres besætningstætheden indendørs til 13 individer/m2 indtil 94 dage (5 200 pr. stald) og derefter til 10 individer/m2 fra 95 dage og frem (4 000 pr. stald).

| | »Opdrætssted og stald«
  Der tilføjes en bestemmelse om pligten til at foretage sanering efter hvert hold. |
| --- | --- |

»Opdrætssted og stald«

Der tilføjes en bestemmelse om pligten til at foretage sanering efter hvert hold.

| | »Udeareal«
  Varigheden af den daglige adgang til udearealet og en beskrivelse af udearealerne tilføjes. Begrebet skyggefuldt areal suppleres med et antal træer eller buske pr. areal.
  Der tilføjes et minimumsareal pr. individ for perlehane og en maksimal alder for adgang til udearealet.
  Der tilføjes også en maksimal alder for adgang til udearealet for berberiand. |
| --- | --- |

»Udeareal«

Varigheden af den daglige adgang til udearealet og en beskrivelse af udearealerne tilføjes. Begrebet skyggefuldt areal suppleres med et antal træer eller buske pr. areal.

Der tilføjes et minimumsareal pr. individ for perlehane og en maksimal alder for adgang til udearealet.

Der tilføjes også en maksimal alder for adgang til udearealet for berberiand.

| | »Foder«
  Det tilføjes, at »Volailles du Gers« får et foder, der består af 100 % planter, mineraler og vitaminer.
  Foderets maksimale samlede fedtindhold tilføjes sammen med kornprodukternes maksimale andel af foderblandingens samlede vægt.
  En liste over tilladte råvarer i foderet tilføjes. Olier af palme og oliepalme udelukkes.
  For hver art tilføjes den andel af korn, der som minimum skal være indeholdt i foderet i den indledende periode. Der tilføjes en bestemt andel af korn i foderblandingerne for perlehane og berberiand i opfedningsperioden. |
| --- | --- |

»Foder«

Det tilføjes, at »Volailles du Gers« får et foder, der består af 100 % planter, mineraler og vitaminer.

Foderets maksimale samlede fedtindhold tilføjes sammen med kornprodukternes maksimale andel af foderblandingens samlede vægt.

En liste over tilladte råvarer i foderet tilføjes. Olier af palme og oliepalme udelukkes.

For hver art tilføjes den andel af korn, der som minimum skal være indeholdt i foderet i den indledende periode. Der tilføjes en bestemt andel af korn i foderblandingerne for perlehane og berberiand i opfedningsperioden.

| | »Opdrætsperiode«
  Der tilføjes en mindstealder ved slagtning for poulard og perlehane.
  Mindstealderen ved slagtning ændres for grå kylling fra 105 dage til 100 dage. |
| --- | --- |

»Opdrætsperiode«

Der tilføjes en mindstealder ved slagtning for poulard og perlehane.

Mindstealderen ved slagtning ændres for grå kylling fra 105 dage til 100 dage.

| | »Indsamling, transport og slagtning«
  Der tilføjes et tidsrum, hvor fjerkræene skal faste forud for indsamlingen, og et tidsrum mellem indsamling og slagtning med angivelse af maksimal transporttid. Der tilføjes desuden betingelser for fjerkræenes velfærd under ventetiden inden slagtning. |
| --- | --- |

»Indsamling, transport og slagtning«

Der tilføjes et tidsrum, hvor fjerkræene skal faste forud for indsamlingen, og et tidsrum mellem indsamling og slagtning med angivelse af maksimal transporttid. Der tilføjes desuden betingelser for fjerkræenes velfærd under ventetiden inden slagtning.

| | »Produktion af slagtebiprodukterne«
  Der tilføjes bestemmelser om behandling og udvælgelse af slagtebiprodukter, dvs. betingelser for rensning og aftørring og eventuel afpudsning. |
| --- | --- |

»Produktion af slagtebiprodukterne«

Der tilføjes bestemmelser om behandling og udvælgelse af slagtebiprodukter, dvs. betingelser for rensning og aftørring og eventuel afpudsning.

| | »Frysning«
  Der defineres et tidsrum på højst tre dage fra slagtning til frysning.
  Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- |

»Frysning«

Der defineres et tidsrum på højst tre dage fra slagtning til frysning.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

10.   Tilknytning

Afsnittet »Tilknytning« er opdelt i tre dele for at sondre mellem det geografiske områdes særlige kendetegn, produktet og årsagssammenhængen. Teksten afkortes, og afsnittet »Økonomisk betydning« udgår.

Enhedsdokumentet berøres af denne ændring.

11.   Kontrolinstans

Afsnittet »Kontrolinstans« ændres i henhold til de gældende nationale forskrifter, der har til formål at harmonisere udarbejdelsen af varespecifikationer, således at kun navn og kontaktoplysninger på de kompetente nationale myndigheder (INAO og DGCCRF) fremgår.

Navn og kontaktoplysninger på certificeringsorganet kan findes på INAO's hjemmeside og i Europa-Kommissionens database.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

12.   Mærkning

Afsnittet »Mærkning« ændres i henhold til de gældende nationale forskrifter, der har til formål at harmonisere udarbejdelsen af varespecifikationer, således at den aktuelle tekst udgår og erstattes af en henvisning til de lovpligtige oplysninger.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

13.   Krav i nationale bestemmelser

Afsnittet »Krav i nationale bestemmelser« ændres i henhold til udviklingen i de nationale lovbestemmelser og forskrifter, og afsnittet består af en tabel over de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, og den vurderingsmetode, der anvendes hertil.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

»Volailles du Gers«

EU-nr.: PGI-FR-0147-AM01 - 11.5.2023

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Volailles du Gers«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   
  Produkttype

Kategori 1.1 Kød (og slagtebiprodukter), fersk

3.2.   
  Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Volailles du Gers« er hønsefugle. De tilhører forskellige familier og omfatter flere typer dyr:

| — | kylling, kapun og poulard |
| --- | --- |

—

kylling, kapun og poulard

| — | perlehøne og perlehane |
| --- | --- |

—

perlehøne og perlehane

| — | kalkun |
| --- | --- |

—

kalkun

»Volailles du Gers« omfatter også gæs og ænder:

— berberiand

De avles af racer med langsom vækst, opdrætsperioden er lang, og slagtealderen er tæt på kønsmodenhed. De opdrættes som fritgående fjerkræ på græs- og træbevoksede udearealer, og de fodres med et foder, der består af 100 % planter, mineraler og vitaminer, heraf en vis mængde korn og kornprodukter i opfedningsfasen.

Disse produktionsmidler gør det muligt at opdrætte fjerkræ, der er kendetegnet ved:

| — | en rund krop med fyldige fileter og kødfulde lår |
| --- | --- |

—

en rund krop med fyldige fileter og kødfulde lår

| — | fast kød |
| --- | --- |

—

fast kød

| — | tyndt skind. |
| --- | --- |

—

tyndt skind.

»Volailles du Gers« har følgende egenskaber:

| | Minimumsvægt uden indvolde og slagtebiprodukter | Skindets farve | Benenes farve |
| --- | --- | --- | --- |
| Gul kylling | 1  kg | Gul | Gul |
| Hvid kylling | 1  kg | Hvid | Hvid |
| Sort kylling | 1  kg | Hvid | Sort |
| Grå kylling | 1,150  kg | Gul | Gul |
| Kapun | 2,500  kg | Gul | Gul |
| Poulard | 1,800  kg | Gul | Gul |
| Perlehøne | 0,850  kg | Gul | Sort |
| Perlehane | 1,400  kg | Gul | Sort |
| Kalkun | 2,300  kg | Hvid til gul | Sort |
| Berberiand | Hanner: 2,300  kg
  Hunner: 1,250  kg | Hvid til gul | |

Minimumsvægt uden indvolde og slagtebiprodukter

Skindets farve

Benenes farve

Gul kylling

1  kg

Gul

Gul

Hvid kylling

1  kg

Hvid

Hvid

Sort kylling

1  kg

Hvid

Sort

Grå kylling

1,150  kg

Gul

Gul

Kapun

2,500  kg

Gul

Gul

Poulard

1,800  kg

Gul

Gul

Perlehøne

0,850  kg

Gul

Sort

Perlehane

1,400  kg

Gul

Sort

Kalkun

2,300  kg

Hvid til gul

Sort

Berberiand

Hanner: 2,300  kg

Hunner: 1,250  kg

Hvid til gul

3.3.   
  Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Volailles du Gers« får et foder, der består af 100 % planter, mineraler og vitaminer, heraf en stor mængde korn.

Andelen af kornprodukter må ikke overstige 15 % af foderblandingens samlede vægt.

Foderets maksimale samlede fedtindhold er 6 %.

De forskellige kategorier af ingredienser i foderet er:

| — | korn og produkter heraf |
| --- | --- |

—

korn og produkter heraf

| — | olieholdige frø og frugter og produkter heraf |
| --- | --- |

—

olieholdige frø og frugter og produkter heraf

| — | med hensyn til vegetabilske olier er kun raffineret råolie tilladt med undtagelse af produkter af palme og oliepalme, som ikke må indgå i dyrefoderet |
| --- | --- |

—

med hensyn til vegetabilske olier er kun raffineret råolie tilladt med undtagelse af produkter af palme og oliepalme, som ikke må indgå i dyrefoderet

| — | bælgplantefrø og produkter heraf |
| --- | --- |

—

bælgplantefrø og produkter heraf

| — | knolde og rodfrugter og produkter heraf |
| --- | --- |

—

knolde og rodfrugter og produkter heraf

| — | andre frø og frugter og produkter heraf |
| --- | --- |

—

andre frø og frugter og produkter heraf

| — | tørrede planteprodukter og grovfoder og produkter heraf |
| --- | --- |

—

tørrede planteprodukter og grovfoder og produkter heraf

| — | andre planter, alger og produkter heraf |
| --- | --- |

—

andre planter, alger og produkter heraf

| — | mineralstoffer og produkter heraf. |
| --- | --- |

—

mineralstoffer og produkter heraf.

3.4.   
  Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

»Volailles du Gers« opdrættes i det afgrænsede geografiske område, fra de er daggamle og frem til indsamlingen med henblik på slagtning.

3.5.   
  Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Volailles du Gers« sælges som hele slagtekroppe i klasse A eller udskæringer i klasse A fra slagtekroppe, der overholder mindstevægten.

Hele kroppe præsenteres som:

| — | »prête à cuire« (PAC: plukket, renset fjerkræ uden hoved, med eller uden mellemfodsben) |
| --- | --- |

—

»prête à cuire« (PAC: plukket, renset fjerkræ uden hoved, med eller uden mellemfodsben)

| — | »renset« (plukket, renset fjerkræ med hoved, ben og indvolde). |
| --- | --- |

—

»renset« (plukket, renset fjerkræ med hoved, ben og indvolde).

Hele kroppe og udskæringer markedsføres ferske, frosne eller tilberedte.

Slagtebiprodukter af fjerkræ (hjerte, kråse og lever) markedsføres som ferske eller frosne produkter.

3.6.   
  Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Foruden de obligatoriske angivelser, der er foreskrevet i lovgivningen om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler, skal mærkningen indeholde:

| — | den registrerede betegnelse for produktet »Volailles du Gers« |
| --- | --- |

—

den registrerede betegnelse for produktet »Volailles du Gers«

| — | Den Europæiske Unions BGB-logo i samme synsfelt. |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions BGB-logo i samme synsfelt.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for den beskyttede geografiske betegnelse »Volailles du Gers« omfatter følgende departementer og kommuner:

| — | Hele departementet Gers. |
| --- | --- |

—

Hele departementet Gers.

| — | Departementet Haute-Garonne:






  — | Agassac, Ambax, Anan, Beaufort, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bérat, Blajan, Boissède, Bonrepos-sur-Aussonnelle, Boulogne-sur-Gesse, Bragayrac, Brax, Brignemont, Cabanac-Séguenville, Cadours, Cambernard, Cardeilhac, Castelgaillard, Castelnau-Picampeau, Le Castéra, Castéra-Vignoles, Casties-Labrande, Caubiac, Cazac, Charlas, Ciadoux, Coueilles, Cox, Drudas, Empeaux, Escanecrabe, Fabas, Fonsorbes, Fontenilles, Forgues, Le Fousseret, Frontignan-Savès, Fustignac, Garac, Gensac-de-Boulogne, Goudex, Gratens, Le Grès, L'Isle-en-Dodon, Labastide-Clermont, Labastide-Paumès, Lafitte-Vigordane, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lahage, Lamasquère, Laréole, Larroque, Lasserre-Pradère, Lautignac, Léguevin, Lespugue, Lévignac, Lilhac, Lussan-Adeilhac, Marignac-Lasclares, Martisserre, Mauvezin, Mérenvielle, Mirambeau, Molas, Mondilhan, Monès, Montastruc-Savès, Montbernard, Montégut-Bourjac, Montesquieu-Guittaut, Montgaillard-sur-Save, Montgras, Montmaurin, Montoussin, Nénigan, Nizan-Gesse, Péguilhan, Pelleport, Pibrac, Le Pin-Murelet, Plagnole, Plaisance-du-Touch, Polastron, Poucharramet, Pouy-de-Touges, Puymaurin, Puysségur, Rieumes, Riolas, Sabonnères, Saiguède, Saint-Araille, Sainte-Foy-de-Peyrolières, Sainte-Livrade, Saint-Élix-le-Château, Saint-Ferréol-de-Comminges, Saint-Frajou, Saint-Lary-Boujean, Saint-Laurent, Saint-Loup-en-Comminges, Saint-Lys, Saint-Pé-Delbosc, Saint-Thomas, Sajas, Salerm, La Salvetat-Saint-Gilles, Saman, Sarrecave, Sarremezan, Savères, Sénarens og Vignaux. |
| --- | --- | --- |

—

Departementet Haute-Garonne:

—

Agassac, Ambax, Anan, Beaufort, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bérat, Blajan, Boissède, Bonrepos-sur-Aussonnelle, Boulogne-sur-Gesse, Bragayrac, Brax, Brignemont, Cabanac-Séguenville, Cadours, Cambernard, Cardeilhac, Castelgaillard, Castelnau-Picampeau, Le Castéra, Castéra-Vignoles, Casties-Labrande, Caubiac, Cazac, Charlas, Ciadoux, Coueilles, Cox, Drudas, Empeaux, Escanecrabe, Fabas, Fonsorbes, Fontenilles, Forgues, Le Fousseret, Frontignan-Savès, Fustignac, Garac, Gensac-de-Boulogne, Goudex, Gratens, Le Grès, L'Isle-en-Dodon, Labastide-Clermont, Labastide-Paumès, Lafitte-Vigordane, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lahage, Lamasquère, Laréole, Larroque, Lasserre-Pradère, Lautignac, Léguevin, Lespugue, Lévignac, Lilhac, Lussan-Adeilhac, Marignac-Lasclares, Martisserre, Mauvezin, Mérenvielle, Mirambeau, Molas, Mondilhan, Monès, Montastruc-Savès, Montbernard, Montégut-Bourjac, Montesquieu-Guittaut, Montgaillard-sur-Save, Montgras, Montmaurin, Montoussin, Nénigan, Nizan-Gesse, Péguilhan, Pelleport, Pibrac, Le Pin-Murelet, Plagnole, Plaisance-du-Touch, Polastron, Poucharramet, Pouy-de-Touges, Puymaurin, Puysségur, Rieumes, Riolas, Sabonnères, Saiguède, Saint-Araille, Sainte-Foy-de-Peyrolières, Sainte-Livrade, Saint-Élix-le-Château, Saint-Ferréol-de-Comminges, Saint-Frajou, Saint-Lary-Boujean, Saint-Laurent, Saint-Loup-en-Comminges, Saint-Lys, Saint-Pé-Delbosc, Saint-Thomas, Sajas, Salerm, La Salvetat-Saint-Gilles, Saman, Sarrecave, Sarremezan, Savères, Sénarens og Vignaux.

| — | Departementet Landes:






  — | Aire-sur-l'Adour, Artassenx, Arthez-d'Armagnac, Arue, Arx, Bahus-Soubiran, Bascons, Baudignan, Betbezer-d'Armagnac, Bordères-et-Lamensans, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Buanes, Cachen, Castandet, Cazères-sur-l'Adour, Classun, Créon-d'Armagnac, Duhort-Bachen, Escalans, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Le Frêche, Gabarret, Grenade-sur-l'Adour, Herré, Hontanx, Labastide-d'Armagnac, Lacquy, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lencouacq, Losse, Lubbon, Lussagnet, Maillas, Maurrin, Mauvezin-d'Armagnac, Montégut, Parleboscq, Perquie, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Saint-Agnet, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d'Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Maurice-sur-Adour, Sarbazan, Sarron, Vielle-Soubiran, Vielle-Tursan, Le Vignau og Villeneuve-de-Marsan. |
| --- | --- | --- |

—

Departementet Landes:

—

Aire-sur-l'Adour, Artassenx, Arthez-d'Armagnac, Arue, Arx, Bahus-Soubiran, Bascons, Baudignan, Betbezer-d'Armagnac, Bordères-et-Lamensans, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Buanes, Cachen, Castandet, Cazères-sur-l'Adour, Classun, Créon-d'Armagnac, Duhort-Bachen, Escalans, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Le Frêche, Gabarret, Grenade-sur-l'Adour, Herré, Hontanx, Labastide-d'Armagnac, Lacquy, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lencouacq, Losse, Lubbon, Lussagnet, Maillas, Maurrin, Mauvezin-d'Armagnac, Montégut, Parleboscq, Perquie, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Saint-Agnet, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d'Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Maurice-sur-Adour, Sarbazan, Sarron, Vielle-Soubiran, Vielle-Tursan, Le Vignau og Villeneuve-de-Marsan.

| — | Departementet Lot-et-Garonne:






  — | Astaffort, Aubiac, Brax, Caudecoste, Cuq, Estillac, Fals, Fieux, Francescas, Lamontjoie, Lannes, Laplume, Lasserre, Layrac, Marmont-Pachas, Mézin, Moirax, Moncrabeau, Nomdieu, Poudenas, Réaup-Lisse, Roquefort, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Nicolas-de-la-Balerme, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Sauveterre-Saint-Denis, Sérignac-sur-Garonne og Sos. |
| --- | --- | --- |

—

Departementet Lot-et-Garonne:

—

Astaffort, Aubiac, Brax, Caudecoste, Cuq, Estillac, Fals, Fieux, Francescas, Lamontjoie, Lannes, Laplume, Lasserre, Layrac, Marmont-Pachas, Mézin, Moirax, Moncrabeau, Nomdieu, Poudenas, Réaup-Lisse, Roquefort, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Nicolas-de-la-Balerme, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Sauveterre-Saint-Denis, Sérignac-sur-Garonne og Sos.

| — | Departementet Pyrénées-Atlantiques:






  — | Aubous, Aydie, Baliracq-Maumusson, Boueilh-Boueilho-Lasque, Burosse-Mendousse, Castetpugon, Conchez-de-Béarn, Diusse, Garlin, Mascaraàs-Haron, Moncla, Mont-Disse, Mouhous, Portet, Ribarrouy, Saint-Jean-Poudge, Tadousse-Ussau, Taron-Sadirac-Viellenave og Vialer. |
| --- | --- | --- |

—

Departementet Pyrénées-Atlantiques:

—

Aubous, Aydie, Baliracq-Maumusson, Boueilh-Boueilho-Lasque, Burosse-Mendousse, Castetpugon, Conchez-de-Béarn, Diusse, Garlin, Mascaraàs-Haron, Moncla, Mont-Disse, Mouhous, Portet, Ribarrouy, Saint-Jean-Poudge, Tadousse-Ussau, Taron-Sadirac-Viellenave og Vialer.

| — | Departementet Hautes-Pyrénées:






  — | Ansost, Antin, Aries-Espénan, Arné, Auriébat, Barbachen, Barthe, Bazillac, Bazordan, Bernadets-Debat, Betbèze, Betpouy, Bonnefont, Bouilh-Devant, Bugard, Buzon, Campuzan, Castelnau-Magnoac, Castelnau-Rivière-Basse, Casterets, Caubous, Caussade-Rivière, Cizos, Devèze, Escondeaux, Estampures, Estirac, Fontrailles, Fréchède, Gaussan, Gensac, Guizerix, Hachan, Hagedet, Hères, Labatut-Rivière, Lacassagne, Lafitole, Lahitte-Toupière, Lalanne, Lalanne-Trie, Lamarque-Rustaing, Laméac, Lapeyre, Laran, Larreule, Larroque, Lascazères, Lassales, Lescurry, Liac, Lubret-Saint-Luc, Luby-Betmont, Lustar, Madiran, Mansan, Maubourguet, Mazerolles, Mingot, Monfaucon, Monléon-Magnoac, Monlong, Moumoulous, Organ, Osmets, Peyret-Saint-André, Peyrun, Pouy, Puntous, Puydarrieux, Rabastens-de-Bigorre, Sadournin, Saint-Lanne, Saint-Sever-de-Rustan, Sariac-Magnoac, Sarriac-Bigorre, Sauveterre, Ségalas, Sénac, Sère-Rustaing, Sombrun, Soublecause, Thermes-Magnoac, Tostat, Tournous-Darré, Trie-sur-Baïse, Trouley-Labarthe, Ugnouas, Vidou, Vidouze, Vieuzos, Villefranque, Villembits og Villemur. |
| --- | --- | --- |

—

Departementet Hautes-Pyrénées:

—

Ansost, Antin, Aries-Espénan, Arné, Auriébat, Barbachen, Barthe, Bazillac, Bazordan, Bernadets-Debat, Betbèze, Betpouy, Bonnefont, Bouilh-Devant, Bugard, Buzon, Campuzan, Castelnau-Magnoac, Castelnau-Rivière-Basse, Casterets, Caubous, Caussade-Rivière, Cizos, Devèze, Escondeaux, Estampures, Estirac, Fontrailles, Fréchède, Gaussan, Gensac, Guizerix, Hachan, Hagedet, Hères, Labatut-Rivière, Lacassagne, Lafitole, Lahitte-Toupière, Lalanne, Lalanne-Trie, Lamarque-Rustaing, Laméac, Lapeyre, Laran, Larreule, Larroque, Lascazères, Lassales, Lescurry, Liac, Lubret-Saint-Luc, Luby-Betmont, Lustar, Madiran, Mansan, Maubourguet, Mazerolles, Mingot, Monfaucon, Monléon-Magnoac, Monlong, Moumoulous, Organ, Osmets, Peyret-Saint-André, Peyrun, Pouy, Puntous, Puydarrieux, Rabastens-de-Bigorre, Sadournin, Saint-Lanne, Saint-Sever-de-Rustan, Sariac-Magnoac, Sarriac-Bigorre, Sauveterre, Ségalas, Sénac, Sère-Rustaing, Sombrun, Soublecause, Thermes-Magnoac, Tostat, Tournous-Darré, Trie-sur-Baïse, Trouley-Labarthe, Ugnouas, Vidou, Vidouze, Vieuzos, Villefranque, Villembits og Villemur.

| — | Departementet Tarn-et-Garonne:






  — | Asques, Auterive, Auvillar, Balignac, Bardigues, Beaumont-de-Lomagne, Belbèze-en-Lomagne, Castéra-Bouzet, Le Causé, Cumont, Donzac, Dunes, Escazeaux, Esparsac, Faudoas, Gariès, Gensac, Gimat, Glatens, Goas, Gramont, Lachapelle, Lamothe-Cumont, Larrazet, Lavit, Mansonville, Marignac, Marsac, Maubec, Maumusson, Merles, Montgaillard, Le Pin, Poupas, Puygaillard-de-Lomagne, Saint-Cirice, Saint-Jean-du-Bouzet, Saint-Loup, Saint-Michel, Sérignac, Sistels og Vigueron. |
| --- | --- | --- |

—

Departementet Tarn-et-Garonne:

—

Asques, Auterive, Auvillar, Balignac, Bardigues, Beaumont-de-Lomagne, Belbèze-en-Lomagne, Castéra-Bouzet, Le Causé, Cumont, Donzac, Dunes, Escazeaux, Esparsac, Faudoas, Gariès, Gensac, Gimat, Glatens, Goas, Gramont, Lachapelle, Lamothe-Cumont, Larrazet, Lavit, Mansonville, Marignac, Marsac, Maubec, Maumusson, Merles, Montgaillard, Le Pin, Poupas, Puygaillard-de-Lomagne, Saint-Cirice, Saint-Jean-du-Bouzet, Saint-Loup, Saint-Michel, Sérignac, Sistels og Vigueron.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen til oprindelsesstedet for »Volailles du Gers« udgøres af den traditionelle produktionsmetode, der forener en lang opdrætsperiode under åben himmel med et foder, der indeholder en stor andel korn. Disse elementer ligger til grund for produktets egenart og har bidraget til det renommé, som »Volailles du Gers« har fået i tidens løb.

Det geografiske område ligger i den sydvestlige del af landet mellem Atlanterhavet og Middelhavet, Pyrenæerne og Garonne med centrum i departementet Gers. Området udgøres af et vidtstrakt plateau af sedimenter gennemskåret af en række vandløb, hvoraf de fleste har deres udspring ved foden af Pyrenæernes forbjerge. Dette plateau er højest i syd ved Pyrenæerne (ca. 300 m) og hælder jævnt nedad mod nord, hvor det ender ved Garonne med en højde på 80 m over havet.

Det geografiske område er kendetegnet ved et mere eller mindre kuperet terræn vekslende med mere eller mindre brede dale.

I dette område mødes og blandes forskellige klimaer, hvorved vegetationen er underlagt forskellige påvirkninger: atlanterhavsklima, fastlandsklima og bjergklima samt middelhavsklima.

Det fremherskende atlanterhavsklima er kendetegnet ved ret milde og fugtige vintre og forår, varme og meget tørre somre og milde og tørre efterår med en faldende gradient for fugtighed fra vest mod øst og for milde temperaturer fra nord mod syd.

Dette område er kendetegnet ved blandet dyrehold og navnlig fjerkræopdræt.

Indtil 1950'erne var der tale om et meget diversificeret, ikke-specialiseret opdræt af æglæggende høner, slagtekyllinger, kaniner, gæs og ænder til familiens eget forbrug.

Gradvis udviklede disse opdræt sig og medførte produktionsoverskud, som landmændene kunne afsætte på de lokaler markeder i Fleurance, Seissan, Samatan, Mirande og Gimont.

Siden blev dette traditionelle fjerkræopdræt organiseret og rationaliseret. Bedrifterne blev større og specialiserede sig, men opretholdt samtidig karakteren af gårdproduktion.

I 1960'erne blev de første producentsammenslutninger dannet, navnlig for at udvikle markedsføringen af disse fjerkræproduktioner og de tilhørende salgsfremmende foranstaltninger.

I 1975 stiftede de forskellige producentsammenslutninger en forening sammen med slagterierne med det formål at sikre en bedre teknisk samordning, men især for at skabe en mere stabil afsætningskanal for alle disse fjerkræ ved at kommunikere budskabet om deres oprindelse og kvalitet. Siden da har omdømmet for »Volailles du Gers« for alvor udviklet sig.

Fra 1988 til 1993 fordobledes således det spontane eller assisterede kendskab til disse produktioner.

»Volailles du Gers« opdrættes som fritgående fjerkræ med permanent adgang i dagtimerne til et udeareal. Valget af racer med langsom vækst gør, at fjerkræene kan komme tidligt ud og desuden udnytte udearealet optimalt.

»Volailles du Gers« er kendetegnet ved kvaliteten af kødet og præsentationen heraf:

| — | en rund krop med fyldige fileter og kødfulde lår |
| --- | --- |

—

en rund krop med fyldige fileter og kødfulde lår

| — | fast kød |
| --- | --- |

—

fast kød

| — | tyndt skind. |
| --- | --- |

—

tyndt skind.

I det geografiske område har jordbunden og klimaet i årtier muliggjort en betydelig og diversificeret landbrugsproduktion, især inden for olieholdige afgrøder og korn.

Kornet har dannet grundlag for udviklingen af fjerkræopdrættet og foderet til fjerkræene, selv om »Volailles du Gers« i dag ikke længere nødvendigvis fodres med lokalt produceret korn. Foderet til kylling, kapun, poulard og kalkun indeholder således mindst 80 % korn. Denne særligt høje andel bidrager sammen med en lang opdrætsperiode til de særlige egenskaber ved kødet af disse fjerkræ.

Klimaet er endvidere særlig gunstigt for opdræt som fritgående fjerkræ med permanent adgang i dagtimerne til et græs- og træbevokset udeareal. Træerne giver fjerkræene ly og læ og fremmer deres fouragering på udearealerne. De er fra naturens hånd meget aktive og udtrykker deres behov ved at skrabe og pikke i de skyggefulde udearealer, de har til rådighed.

Denne udendørsaktivitet bidrager ligeledes til de særlige egenskaber ved »Volailles du Gers« og til deres kødfulde og fyldige kropsbygning.

»Volailles du Gers« har et veletableret omdømme, hvilket bevidnes af flere kilder: »I år havde fjerkrægrossisterne valgt kapunen fra Gers med dens traditionelle fjerdragt som ambassadør og symbol på fransk fjerkrægastronomi« (Filières Avicole — Pour la table de Jacques Chirac. Un chapon du Gers à l’Elysée, september 1998). »Når kyllingerne fra Gers er de bedste i verden, er det, fordi de er de gladeste« ... »Her har man siden tidernes morgen kunnet kunsten at opdrætte fjerkræ.« (LSA — Volailles Fermières: Dans la grande tradition gastronomique du Gers, citat André Daguin, april 1990 ). »Meget smuk og velproportioneret størrelse, lår af fin størrelse, kødet mørt og blødt, saftigt, duftende og lækkert, meget knasende, behagelig lugt, god balance med hensyn til fedt« (Cuisine et Vins de France — februar-marts 2012: Banc d’essai les poulets fermiers – Poulet jaune fermier Gers (17/20)).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-03e9b760-df5f-4e0f-aa3d-b2ad1a3a4a0b

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

---

Berigtigelser

| 10.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 281/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 281/23

---

Berigtigelse til Rådets afgørelse af 14. juli 2023 om ændring af afgørelse 98/481/EF om godkendelse af Den Europæiske Centralbanks eksterne revisorer

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 275 af 4. august 2023
  )

(2023/C 281/08)

| 1. | I indholdsfortegnelsen og på side 19, titlen: |
| --- | --- |

1.

I stedet for:

»... af 14. juli 2023 ...«

læses:

»... af 25. juli 2023 ...«.

| 2. | På side 20, slutformularen: |
| --- | --- |

2.

På side 20, slutformularen:

I stedet for:

»Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2023.«

læses:

»Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2023.«

---