# Europos Sąjungos C 275/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 275 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. rugpjūčio 4d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 275

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. rugpjūčio 4d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 275/01 | Komisijos Komunikatas dėl Europos piliečių iniciatyvos (EPI) Uždrauskime ryklių žvejybą dėl pelekų – uždrauskime prekybą jais | 1 |
| 2023/C 275/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11202 – FORTUM MARKETS / TELGE ENERGI) (
  1
  ) | 13 |
| 2023/C 275/03 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11137 – EMIL FREY FRANCE / SACAPUCE / JAM PROD / GROUPE KERTRUCKS FINANCE) (
  1
  ) | 14 |
| 2023/C 275/04 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11181 – MACQUARIE / BCI / ENDEAVOUR ENERGY) (
  1
  ) | 15 |
| 2023/C 275/05 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11096 – MAPFRE / VAS / JV) (
  1
  ) | 16 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2023/C 275/01

Komisijos Komunikatas dėl Europos piliečių iniciatyvos (EPI) Uždrauskime ryklių žvejybą dėl pelekų – uždrauskime prekybą jais

1

2023/C 275/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11202 – FORTUM MARKETS / TELGE ENERGI) (
  1
  )

1

13

2023/C 275/03

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11137 – EMIL FREY FRANCE / SACAPUCE / JAM PROD / GROUPE KERTRUCKS FINANCE) (
  1
  )

1

14

2023/C 275/04

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11181 – MACQUARIE / BCI / ENDEAVOUR ENERGY) (
  1
  )

1

15

2023/C 275/05

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11096 – MAPFRE / VAS / JV) (
  1
  )

1

16

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2023/C 275/06 | Pranešimas tam tikriems asmenims ir subjektams, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos sprendime (BUSP) 2016/849 ir Tarybos reglamente (ES) 2017/1509 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai | 17 |
| 2023/C 275/07 | 2023 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos vykdomasis direktorius | 18 |
| 2023/C 275/08 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 98/481/EB, patvirtinantis Europos Centrinio Banko išorės auditorius | 19 |
| 2023/C 275/09 | Pranešimas fiziniams ir juridiniams asmenims, subjektams ir įstaigoms, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos dalyvavimą agresijoje prieš Ukrainą su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2023/1592, ir fiziniams ir juridiniams asmenims, subjektams ir institucijoms, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos reglamente (ES) Nr. 765/2006 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos įsitraukimą į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/1591 | 21 |
| 2023/C 275/10 | Pranešimas duomenų subjektams, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos dalyvavimą Rusijos agresijoje prieš Ukrainą ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 765/2006 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos įsitraukimą į Rusijos agresiją prieš Ukrainą | 22 |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 275/11 | 2023 m. rugpjūčio 3 d. Euro kursas | 24 |
| 2023/C 275/12 | Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė | 25 |
| 2023/C 275/13 | 2023 m. liepos 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 49 straipsnyje nurodytos paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyjeIrish Grass Fed Beef (SGN) | 26 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2023/C 275/06

Pranešimas tam tikriems asmenims ir subjektams, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos sprendime (BUSP) 2016/849 ir Tarybos reglamente (ES) 2017/1509 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai

17

2023/C 275/07

2023 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos vykdomasis direktorius

18

2023/C 275/08

2023 m. liepos 14 d. Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 98/481/EB, patvirtinantis Europos Centrinio Banko išorės auditorius

19

2023/C 275/09

Pranešimas fiziniams ir juridiniams asmenims, subjektams ir įstaigoms, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos dalyvavimą agresijoje prieš Ukrainą su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2023/1592, ir fiziniams ir juridiniams asmenims, subjektams ir institucijoms, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos reglamente (ES) Nr. 765/2006 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos įsitraukimą į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/1591

21

2023/C 275/10

Pranešimas duomenų subjektams, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos dalyvavimą Rusijos agresijoje prieš Ukrainą ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 765/2006 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos įsitraukimą į Rusijos agresiją prieš Ukrainą

22

Europos Komisija

2023/C 275/11

2023 m. rugpjūčio 3 d. Euro kursas

24

2023/C 275/12

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

25

2023/C 275/13

2023 m. liepos 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 49 straipsnyje nurodytos paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyjeIrish Grass Fed Beef (SGN)

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

26

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 275/14 | Vynininkystės sektoriaus tradicinio termino pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vyno sektoriaus kilmės vietos nuorodų, geografinių nuorodų ir tradicinių terminų apsaugos paraiškų, prieštaravimo procedūros, vartojimo apribojimų, produkto specifikacijų keitimo, apsaugos panaikinimo, ženklinimo ir pateikimo, 28 straipsnio 3 dalį ir 34 straipsnį. Vino generoso | 33 |
| 2023/C 275/15 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas | 36 |
| 2023/C 275/16 | Vynininkystės sektoriaus tradicinio termino pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vyno sektoriaus kilmės vietos nuorodų, geografinių nuorodų ir tradicinių terminų apsaugos paraiškų, prieštaravimo procedūros, vartojimo apribojimų, produkto specifikacijų keitimo, apsaugos panaikinimo, ženklinimo ir pateikimo, 28 straipsnio 3 dalį ir 34 straipsnį. Vino generoso de licor | 42 |
| 2023/C 275/17 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 45 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2023/C 275/14

Vynininkystės sektoriaus tradicinio termino pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vyno sektoriaus kilmės vietos nuorodų, geografinių nuorodų ir tradicinių terminų apsaugos paraiškų, prieštaravimo procedūros, vartojimo apribojimų, produkto specifikacijų keitimo, apsaugos panaikinimo, ženklinimo ir pateikimo, 28 straipsnio 3 dalį ir 34 straipsnį. Vino generoso

33

2023/C 275/15

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas

36

2023/C 275/16

Vynininkystės sektoriaus tradicinio termino pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vyno sektoriaus kilmės vietos nuorodų, geografinių nuorodų ir tradicinių terminų apsaugos paraiškų, prieštaravimo procedūros, vartojimo apribojimų, produkto specifikacijų keitimo, apsaugos panaikinimo, ženklinimo ir pateikimo, 28 straipsnio 3 dalį ir 34 straipsnį. Vino generoso de licor

42

2023/C 275/17

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

45

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

dėl Europos piliečių iniciatyvos (EPI) „Uždrauskime ryklių žvejybą dėl pelekų – uždrauskime prekybą jais“

(2023/C 275/01)

1.   ĮVADAS PILIEČIŲ INICIATYVA

Milijonas ar daugiau bent septynių ES valstybių narių piliečių, pateikdami Europos piliečių iniciatyvą (EPI) pagal Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalį, gali paraginti Europos Komisiją neviršijant įgaliojimų pateikti atitinkamą pasiūlymą tam tikru klausimu, dėl kurio, jų nuomone, Sutartims įgyvendinti reikalingas ES teisės aktas.

„Uždrauskime ryklių žvejybą dėl pelekų – uždrauskime prekybą jais“ (1) yra aštuntoji EPI, kurios tikslas – pasiekti Sutartyje ir Reglamente (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos (toliau – EPI reglamentas (2)) nustatytas ribas. Šioje iniciatyvoje Komisija raginama imtis veiksmų, kad prekyba nupjautais ryklių pelekais, įskaitant pelekų importą, eksportą ir tranzitą, būtų nutraukta Europos Sąjungoje laikantis šių sąlygų:

| Nors ES laivuose ir ES vandenyse draudžiama nupjauti rykliams pelekus ir rykliai turi būti iškraunami su nenupjautais pelekais, ES yra viena didžiausių pelekų eksportuotojų ir svarbus pasaulinės prekybos pelekais tranzito centras.


  ES yra svarbi ryklių išteklių naudotoja, bet kadangi patikrinimų jūroje atliekama nedaug, pelekai vis dar neteisėtai būna laikomi laive, perkraunami arba iškraunami ES.


  Mūsų tikslas – nutraukti prekybą pelekais ES, įskaitant pelekų importą, eksportą ir tranzitą, išskyrus atvejus, kai pelekai dar nenupjauti nuo gyvūno kūno.


  Kadangi pelekų nupjovimas trukdo imtis veiksmingų priemonių rykliams išsaugoti, reikalaujame išplėsti Reglamento (ES) Nr. 605/2013 taikymo sritį, kad jis apimtų ir prekybą pelekais, todėl prašome Komisijos parengti naują reglamentą, pagal kurį sąvoka „nenupjauti pelekai“ žymėtų visą prekybą rykliais bei rajomis ES. |
| --- |

Nors ES laivuose ir ES vandenyse draudžiama nupjauti rykliams pelekus ir rykliai turi būti iškraunami su nenupjautais pelekais, ES yra viena didžiausių pelekų eksportuotojų ir svarbus pasaulinės prekybos pelekais tranzito centras.

ES yra svarbi ryklių išteklių naudotoja, bet kadangi patikrinimų jūroje atliekama nedaug, pelekai vis dar neteisėtai būna laikomi laive, perkraunami arba iškraunami ES.

Mūsų tikslas – nutraukti prekybą pelekais ES, įskaitant pelekų importą, eksportą ir tranzitą, išskyrus atvejus, kai pelekai dar nenupjauti nuo gyvūno kūno.

Kadangi pelekų nupjovimas trukdo imtis veiksmingų priemonių rykliams išsaugoti, reikalaujame išplėsti Reglamento (ES) Nr. 605/2013 taikymo sritį, kad jis apimtų ir prekybą pelekais, todėl prašome Komisijos parengti naują reglamentą, pagal kurį sąvoka „nenupjauti pelekai“ žymėtų visą prekybą rykliais bei rajomis ES.

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija šią EPI užregistravo (3). Kadangi pritarimo iniciatyvai pareiškimai buvo renkami per COVID-19 pandemiją, teisės aktu nustatytas 12 mėnesių rinkimo laikotarpis buvo pratęstas dar 12 mėnesių (t. y. parašus buvo galima rinkti nuo 2020 m. sausio 31 d. iki 2022 m. sausio 31 d.) (4). Valstybių narių institucijoms patikrinus surinktus parašus, 2023 m. sausio 11 d. organizatoriai pateikė savo iniciatyvą Komisijai.

Organizatoriai išsamiai paaiškino iniciatyvos tikslus per 2023 m. vasario 6 d. susitikimą su atsakingu Komisijos nariu ir 2023 m. kovo 27 d. viešąjį klausymą Europos Parlamente.

2023 m. gegužės 11 d. Europos Parlamentas plenariniame posėdyje surengė diskusijas dėl šios iniciatyvos. Diskusijų metu Komisija patvirtino, kad ji pritaria piliečių susirūpinimui ir tiek ES viduje, tiek už jos ribų labai aktyviai siekia, kad rykliai būtų saugomi ir žvejojami tausiai. Komisija priminė, kad išsaugoti ryklius ir juos tausiai valdyti ji aktyviai skatina tarptautinėje arenoje, t. y. atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, ir kad jau priimtos ES taisyklės, kuriomis siekiama užtikrinti pelekų nenupjovimo politikos vykdymą.

Pagal EPI reglamento 15 straipsnio 2 dalį šiame komunikate pateikiamas Komisijos teisinis ir politinis iniciatyvos vertinimas, veiksmai, kurių ji ketina imtis, jų pagrindimas ir numatomas jų įgyvendinimo tvarkaraštis.

2.   APLINKYBĖS

2.1.   Padėties pasaulyje apžvalga

Ryklių yra apie 500 skirtingų rūšių, pasižyminčių įvairiomis ekologinėmis ir biologinėmis savybėmis. Jie sudaro svarbią jūrų biologinės įvairovės grupę ir, kaip pagrindiniai plėšrūnai, atlieka labai svarbų vaidmenį išlaikant jūrų ekosistemų, būtinų klimato kaitai švelninti ir prisitaikyti prie jos, pusiausvyrą. Kadangi rykliai paprastai gyvena ilgai, o dauginasi lėtai, jie neapsaugoti nuo žmogaus veiklos, visų pirma nuo žvejybos ir buveinių nykimo.

Jie, kaip ir kitos žuvys, yra žmonių maisto šaltinis, o daugeliui jų – ir pragyvenimo šaltinis. Nors ryklius žmonės gaudo ir vartoja jau ištisus šimtmečius, pastaraisiais dešimtmečiais dėl didėjančios jų paklausos ir ekonomikos globalizacijos susiformavo išties pasaulinė ryklių žvejybos ir vartojimo rinka. Šiandien viso pasaulio pramoninės ir smulkiosios žvejybos laivynai tiekia ryklių pelekus tradicinėms Azijos rinkoms, o jų mėsa vis dažniau atskirais tiekimo kanalais nukreipiama į augančias rinkas, pavyzdžiui, Braziliją.

Nepaisant pastaraisiais metais įdėtų pastangų gerinti ryklių išsaugojimą, daugelio ryklių populiacijų padėtis kritinė. Kadangi ryklių rūšių daug, o skirtingų regionų populiacijos skiriasi, sunku atlikti pasaulinius vertinimus. Tačiau daugelio regionų ryklių populiacijos įverčiai tampa vis patikimesni. Naujausioje IUCN raudonosios nykstančių rūšių knygos (5) redakcijoje pateiktais skaičiavimais, daugiau kaip trečdaliui ryklių rūšių gresia išnykimas (t. y. jos laikomos sparčiai nykstančiomis, nykstančiomis arba pažeidžiamomis).

Todėl EPI autoriai teisūs teigdami, kad svarbu skubiai taisyti nerimą keliančią ryklių padėtį visame pasaulyje ir atsižvelgti į tai, kokią įtaką ryklių pelekų paklausa turi žvejybos intensyvumo didėjimui ir kenkimui šių rūšių išsaugojimo pastangoms.

2.2.   Ryklių žvejyba dėl pelekų ir prekyba ryklių pelekais

FAO duomenimis (6), nuo 1950 m. visame pasaulyje sugaunamų ryklių kiekis patrigubėjo, o 2000 m. pasiekė aukščiausią lygį (868 000 tonų). Nuo tada užfiksuota mažėjimo tendencija – sugautų ryklių kiekis sumažėjo iki 665 622 tonų 2020 m. Remiantis tais pačiais duomenimis, 2021 m. pasaulinės prekybos ryklių produktais vertė siekė 1 mlrd. JAV dolerių per metus, o ryklių pelekų kiekis sudarė maždaug 7 100 tonų.

2017–2021 m. ryklių pelekų importas į ES buvo menkas, o eksportas iš ES – didelis: vidutiniškai apie 2 300 tonų ir 170 mln. EUR per metus (7). 2021 m. vidutinė ryklių pelekų eksporto kaina buvo 16 EUR už kg, o ryklių mėsos – 1,43 EUR už kg (8). Ispanija – neabejotinai didžiausia iš ES valstybių narių pelekų importuotoja ir eksportuotoja: eksportas iš jos sudaro daugiau kaip 99 proc. viso ES eksporto (apie 96 proc. šio eksporto sudaro užšaldyti ryklių pelekai (9)).

Tuo pačiu laikotarpiu pagrindinės pagal metinį vidurkį ES ryklių pelekų eksporto paskirties šalys (10) buvo Singapūras (985 tonos, 13 mln. EUR), Kinija (893 tonos, 11 mln. EUR) ir Honkongas (194 tonos, 7 mln. EUR). Apie 82 proc. ES eksporto tenka Singapūrui ir Kinijai, taip pat prekiaujama su Honkongu, o pastaruoju metu – ir su Japonija. Apie 85 proc. užšaldytų ryklių pelekų eksportuojama į Singapūrą ir Kiniją.

ES žvejybos duomenimis (11), 2019–2021 m. ES laivai iš viso sužvejojo 248 392 tonas ryklių, t. y. vidutiniškai 82 797 tonas per metus. Daugiausia šiuo laikotarpiu sužvejota melsvųjų ryklių (Prionace glauca) (56 proc. laimikio). Po jų rikiuojasi mažadėmiai katrykliai, dygiosios rajos ir atlantiniai pilkšvieji rykliai (Isurus oxyrinchus) (atitinkamai 7 proc., 6 proc. ir 3 proc. viso laimikio). Daugelio kitų rūšių žuvų šiuo laikotarpiu sužvejota mažiau nei 100 kg, todėl galima daryti prielaidą, kad tai buvo tik atsitiktinis laimikis.

Didžioji dalis laimikio ES ūdomis žvejojančiais laivais sužvejojama tarptautiniuose visų vandenynų, ypač pietinės Atlanto vandenyno dalies ir pietinės Ramiojo vandenyno dalies, vandenyse. Tarptautiniuose vandenyse sužvejotas laimikis sudaro 60 proc. sužvejoto kiekio. Melsvieji rykliai ir atlantiniai pilkšvieji rykliai beveik išimtinai sužvejojami regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) kompetencijai priklausančiuose tarptautiniuose vandenyse (atitinkamai 87 proc. ir 88 proc. jų laimikio) (12).

ES laivais arba ES vandenyse sužvejoti rykliai turi būti iškraunami su pelekais, nenupjautais nuo skerdenos (žr. 2.3 skirsnį). Jie apdorojami sausumoje ir, kaip matyti iš pirmiau pateiktų statistinių duomenų, pelekai ir skerdenos vėliau plukdomi į skirtingas rinkas. Didžioji dalis ryklių pelekų skirti vartoti Rytų ir Pietryčių Azijos šalyse. Mėsa ir kitos skerdenų dalys vartojamos ES, o kai kurios iš jų eksportuojamos į trečiąsias šalis, visų pirma į Lotynų Amerikos šalis.

2.3.   Dabartinė ES ir tarptautinė politika ir teisinės sistemos

EPI tekste konkrečiai prašoma išplėsti Reglamento (ES) Nr. 605/2013 taikymo sritį įtraukiant prekybą pelekais. Todėl jame Komisijos prašoma išplėsti reikalavimo nenupjauti pelekų taikymą visai prekybai rykliais ir rajomis ES. EPI tekste teigiama, kad dėl vertės Azijos rinkoje pelekai yra pagrindinis ryklių žvejybos veiksnys. Joje taip pat teigiama, kad vykdymo užtikrinimo ir atitikties sistemos visame pasaulyje, įskaitant ES, yra pernelyg silpnos, nes naudojamų kontrolės priemonių ir išteklių, taip pat atitinkamų institucijų mokymo ir jų veiklos koordinavimo nepakanka rūšims nustatyti vien pagal jų pelekus ir užtikrinti, kad vertės grandinėje būtų laikomasi atitinkamų taisyklių. Todėl iniciatoriai prašo, kad, siekiant palengvinti muitinės patikrinimus ir padėti atgrasyti nuo prekybos ryklių pelekais, būtų prekiaujama tik visais rykliais, de facto uždraudžiant prekybą atskiromis ryklių dalimis (pelekais arba skerdenomis) ES.

ES įgyvendina įvairiapusę politiką ir teisinę sistemą, susijusią su prekyba rykliais ir ryklių žvejyba.

Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija (CITES) siekiama apsaugoti laukinius gyvūnus ir augalus nuo pereikvojimo dėl tarptautinės prekybos. ES yra CITES šalis ir aktyviai skatina užtikrinti jūrų gyvūnų rūšių apsaugą. 2022 m. lapkričio mėn. vykusioje paskutinėje konvencijos šalių konferencijoje į CITES priedėlius įtraukta beveik 100 papildomų ryklių ir rajų rūšių. Kalbant apie ryklius, ES bendrai parėmė Panamos pasiūlymą į CITES II priedėlį įtraukti pilkųjų ryklių, įskaitant melsvuosius ryklius, šeimą. Šis sąrašas įsigalios 2023 m. lapkričio 25 d. Šiuo metu į CITES sąrašus iš viso įtrauktos 174 ryklių ir rajų rūšys (dauguma į II priedėlį), o tai reiškia, kad prekyba turi būti kontroliuojama, kad būtų išvengta su jų išlikimu nesuderinamo naudojimo lygio.

Europos Sąjungoje prekyba saugomomis ir nykstančiomis rūšimis, įskaitant jūrų gyvūnų rūšis, reglamentuojama CITES įgyvendinimo reglamentais. Reglamente (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (13) išdėstytos nuostatos dėl jo keturiuose prieduose išvardytų rūšių egzempliorių, įskaitant jų dalis ar išvestinius produktus, importo, eksporto ir reeksporto. Į reglamento priedus įtrauktos visos į CITES sąrašą įtrauktos ir neįtrauktos rūšys.

Ryklių pelekų šalinimo (14) praktika yra viena iš pagrindinių grėsmių ryklių išsaugojimui ir ES pirmoji ją įvertino kaip nepriimtiną žvejybos praktiką. Nuo 2003 m. Reglamentu (EB) Nr. 1185/2003 (Reglamentu dėl ryklių pelekų pašalinimo) (15) draudžiama ryklių pelekus šalinti visuose ES vandenyse plaukiojančiuose žvejybos laivuose ir visur su ES valstybės narės vėliava plaukiojančiuose laivuose. Šis reglamentas sugriežtintas Reglamentu (ES) Nr. 605/2013 (16), nustatant griežtą pelekų nešalinimo politiką. Juo draudžiama laivuose šalinti ir laikyti ryklių pelekus, juos perkrauti ar iškrauti. Tai reiškia, kad pelekai gali būti pašalinami tik iškrovus laimikį.

ES valstybės narės vykdo stebėsenos ir kontrolės veiklą siekdamos užtikrinti visapusišką Reglamento dėl ryklių pelekų pašalinimo įgyvendinimą. Valstybės narės turi teikti Reglamento laikymosi ES ir ne ES vandenyse stebėsenos ataskaitą. Ataskaitoje turi būti pateikiama ši informacija: i) ryklių iškrovimų skaičius; ii) atliktų inspektavimų skaičius, data ir vieta; iii) nustatytų reikalavimų nesilaikymo atvejų skaičius ir pobūdis, įskaitant išsamų susijusio (-ių) laivo (-ų) identifikavimą ir kiekvienu reikalavimų nesilaikymo atveju taikytą nuobaudą; iv) visi iškrovimai pagal rūšis (svoris / skaičius) ir pagal uostus.

2016 m. Komisija pateikė Reglamento dėl ryklių pelekų pašalinimo įgyvendinimo ataskaitą (17). Komisija padarė išvadą, kad padaryta labai nedaug pažeidimų, įgyvendindami pelekų nešalinimo politiką atitinkami laivai patyrė papildomų išlaidų ir svarbu skleisti pelekų nešalinimo politiką tarptautiniuose forumuose. 2019 m. Komisijos prašymu Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) atliko naujausią Reglamento dėl ryklių pelekų pašalinimo ir ES veiksmų plano dėl ryklių peržiūrą (18). ŽMTEK padarė išvadą, kad reikalavimų nesilaikymo, apie kurį pranešė valstybės narės, lygis buvo žemas ir kad padaryta pažanga įgyvendinant ryklių išsaugojimo ir valdymo priemones. Vis dėlto jis pažymėjo, kad reikia geriau informuoti apie ES laivynų veiklą, vykdomą ne ES vandenyse.

ES aktyviai skatina įgyvendinti pelekų nešalinimo politiką tarptautiniu lygmeniu ir apskritai kuo labiau mažinti žvejybos poveikį rykliams. Bėgant metams RŽVO, kurių narė yra ES, įgyvendino konkrečias privalomas ryklių rūšių išsaugojimo ir valdymo priemones.

Ryklių pelekų šalinimas iš pradžių buvo reglamentuojamas nustatant pelekų ir skerdenos santykį, t. y. pelekai, esantys laive iki pirmojo iškrovimo vietos, negali sudaryti daugiau kaip 5 proc. visos iškrautos skerdenos. Daugelį metų buvo ginčijamas pelekų ir skerdenos santykio mokslinis pagrindas ir veiksmingumas, o ES nuolat siekė, kad pelekų nešalinimo politika, kaip veiksmingiausia priemonė ryklių pelekų šalinimui nutraukti, būtų patvirtinta visose RŽVO, kurių narė ji yra. Dėl šių pastangų kai kurios RŽVO pelekų nešalinimo politiką patvirtino kaip vienintelę galimybę (19) arba vieną iš galimybių (20) užtikrinti draudimo šalinti ryklių pelekus vykdymą. ES toliau deda pastangas, kad būtų panaikintas pelekų ir skerdenos santykio reikalavimas tais atvejais, kai jis vis dar taikomas (21), ir kad jis būtų pakeistas pelekų nešalinimo politika visose RŽVO.

Nors daugeliui ryklių rūšių reikalinga griežta apsauga, be kita ko, uždraudžiant pasilikti sužvejotus ryklius, kitų rūšių rykliai gali būti žvejojami pagal tarptautiniu lygmeniu priimtas taisykles, visų pirma pagal RŽVO priimtas taisykles. RŽVO, remdamosi savo atitinkamų mokslinių įstaigų pateiktais išteklių vertinimais ir mokslinėmis rekomendacijomis, imasi valdymo priemonių, pavyzdžiui, nustato bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius, o laivai praneša apie sužvejotus kiekius. Apie žvejybos veiklą, susijusią su susidūrimais su rykliais, taip pat turi būti pranešama laikantis atitinkamų RŽVO duomenų teikimo procedūrų (įskaitant negyvų žuvų išmetimo į jūrą įverčius ir dydžio pasikartojimo dažnumą). Šie duomenys pateikiami įvairių RŽVO duomenų bazėse ir jais grindžiamos mokslinės rekomendacijos, kuriomis remiantis priimami įvairių rūšių valdymo sprendimai. Tačiau skirtingose RŽVO taikomi nevienodi reikalavimai ir trūksta duomenų apie netikslinių rūšių ryklių priegaudą, visų pirma duomenų apie konkrečias rūšis.

Siekdama užtikrinti, kad RŽVO mokslinės rekomendacijos būtų svaresnės, ES remia mokslinį darbą savanoriškais finansiniais įnašais, kad būtų parengtos tinkamos metodikos pagrindinių ryklių rūšių išsaugojimo būklei įvertinti ir ryklių išsaugojimo reguliavimo sistemai patobulinti.

3.   INICIATYVOS PASIŪLYMO VERTINIMAS

3.1.   Atsakas į iniciatyvą

Europos piliečių iniciatyva keliami svarbūs klausimai, susiję su ES jūrų aplinkos apsaugos, žuvininkystės išteklių apsaugos bei išsaugojimo ir tausios žvejybos užtikrinimo ES ir visame pasaulyje politika. Išlaikius status quo būtų toliau prekiaujama tais pačiais produktais ir būtų išsaugota ES laivyno ir veiklos vykdytojų veikla. Tačiau tai nebūtų dar vienas svarbus žingsnis atkuriant pasaulines ryklių populiacijas ir, konkrečiau, kovojant su neigiamu prekybos ryklių pelekais poveikiu ryklių populiacijų padėčiai.

Draudimas ES prekiauti nupjautais ryklių pelekais būtų taikomas toms rūšims, kurias ES laivynas žvejoja pagal tarptautiniu mastu sutartas, visų pirma RŽVO priimtas, taisykles. Prekyba ryklių pelekais yra pagrindinė ES laivyno, žvejojančio ryklius tarptautiniuose vandenyse, produkcijos realizavimo rinka, o ES yra svarbi pasaulinio masto veikėja. Draudimas prekiauti nupjautais pelekais galėtų reikšti, kad atitinkamas ES laivynas tarptautiniuose vandenyse sužvejotų mažiau ryklių, todėl kiltų susirūpinimas dėl jam gresiančių socialinių ir ekonominių padarinių. Be to, kadangi ryklių pelekų ir ryklių mėsos rinkos yra atskiros, o tai, kad šių rūšių ryklius ES laivai daugiausia sužvejoja RŽVO kontroliuojamuose tarptautiniuose vandenyse, kelia logistinių problemų, toks veiklos apimties sumažėjimas galėtų sudaryti sąlygas mažiau tvariai ES nepriklausančių šalių žvejybos praktikai. Todėl veiksmus, kurių imamasi ES lygmeniu, reikia papildyti tarptautinio lygmens veiksmais, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir teigiamas poveikis aplinkai.

ES draudimas prekiauti nupjautais ryklių pelekais turi būti suderinamas su jos tarptautiniais įsipareigojimais, įskaitant Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles. PPO neginčija šalių teisės imtis veiksmų, susijusių su tokiais susirūpinimą keliančiais klausimais kaip senkančių gamtos išteklių apsauga ar gyvūnų gerovė, jei laikomasi tam tikrų sąlygų. Visų pirma: a) tokiomis priemonėmis turi būti iš tikrųjų siekiama vieno iš GATT 1994 XX straipsnyje išvardytų tikslų, b) jos turi atitikti vadinamąjį būtinumo kriterijų, t. y. turi būti taikomos, jeigu nėra mažiau prekybą ribojančių priemonių minėtam tikslui pasiekti, ir c) turi būti užtikrinta, kad priemonė būtų nešališka ir netaptų nepateisinamos ar savavališkos diskriminacijos priemone ar užslėptu tarptautinės prekybos ribojimu.

EPI reglamente reikalaujama, kad Komisija per šešis mėnesius nuo iniciatyvos gavimo pateiktų savo teisines ir politines išvadas, taip pat nurodytų veiksmus, kurių ji ketina imtis. Per šį laikotarpį Komisija negalėjo surinkti visų reikalingų duomenų ir atlikti visos tinkamos analizės, kad galėtų visapusiškai įvertinti tokios priemonės, kurios prašoma EPI tekste, inicijavimo tikslingumą. Be to, prieš pateikiant pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto reikėtų atlikti galimo poveikio aplinkai, taip pat socialinio ir ekonominio poveikio vertinimą.

Todėl iki 2023 m. pabaigos Komisija pradės pelekų nešalinimo politikos taikymo pateikiant ryklius ES rinkai padarinių aplinkai ir socialinių bei ekonominių padarinių vertinimą, neatsižvelgdama į tai, ar jie skirti vartoti ES, ar tarptautinei prekybai (importui ir eksportui). Atlikus vertinimą bus galima imtis tinkamai informacija ir faktais pagrįstų galimų būsimų veiksmų (22). Be kita ko, bus analizuojamas ekonominis, aplinkosauginis ir socialinis poveikis atitinkamiems ES suinteresuotiesiems subjektams ir trečiosioms šalims, galimi pasaulinės rinkos pokyčiai, geriau saugomų ryklių populiacijų aplinkosauginė ir socialinė bei ekonominė nauda ir vertinamos galimos alternatyvios priemonės nustatytam tikslui pasiekti, taip pat išsamiai vertinamas tinkamiausias teisinis pagrindas ir teisinė priemonė. Atsižvelgiant į Komisijos prioritetus, visų pirma susijusius su Europos žaliuoju kursu, žmonėms tarnaujančia ekonomika, pasaulyje stipresne Europa ir europine gyvensena, poveikio vertinime turėtų būti nustatyti tolesni Komisijos veiksmai.

Komisija pripažįsta, kad dėl nepakankamo duomenų apie iškrautus ryklių mėsos ir pelekų kiekius bei prekybą ryklių mėsa ir pelekais suskirstymo pagal rūšis sudėtinga atsekti komercinius maršrutus ir jų sankirtas. Dėl nepakankamo taksonomijos standartizavimo sunku analizuoti laimikio ir prekybos dinamikos tendencijas pasauliniu mastu. Komisija nustatė, kad yra galimybių papildyti informaciją apie eksportą ir importą, kurią veiklos vykdytojai pateikia nacionalinėms muitinės sistemoms. Išsamiau išanalizuoti laimikio ir prekybos dinamikos tendencijas ir ištirti didelį, EPI organizatorių teigimu, sukčiavimo lygį padėtų muitinės deklaracijose pateikiama informacija.

Todėl iki 2023 m. pabaigos Komisija išnagrinės geriausias teisines priemones prašyti išsamesnės informacijos, kad būtų galima nustatyti importuojamų ir eksportuojamų ryklių rūšis bei atitinkamus jų produktus. Ji priims sprendimą, o jis įsigalios ne vėliau kaip 2025 m. sausio 1 d.

3.2.   Papildomi ES ir tarptautinio lygmens veiksmai

ES imasi įvairių veiksmų, kuriais tiesiogiai arba netiesiogiai siekiama išsaugoti ryklius ir užtikrinti tausų jų valdymą. Šiuo atžvilgiu EPI tekste atkreiptas dėmesys į keletą svarbių klausimų, kuriuos galima spręsti toliau dedant pastangas užtikrinti ES teisės aktų vykdymą ir stiprinant tarptautinio lygmens veiksmus.

3.2.1.   Galiojančių ES teisės aktų vykdymo užtikrinimas

Bendroje žuvininkystės politikoje (BŽP) numatytos priemonės ir pagrindas moksliškai pagrįstoms priemonėms priimti, siekiant sumažinti neigiamą žvejybos poveikį jūrų gyvūnų rūšims ir buveinėms (23). Ji turi būti suderinta (24) su Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (25) tikslu užtikrinti, kad būtų pasiekta gera ES jūrų aplinkos būklė, įskaitant pakankamos gausos lygio užtikrinimą ir leistiną visų jūrų gyvūnų rūšių (26), be kita ko, nekomerciniams tikslams naudojamų žuvų, pavyzdžiui, plokštėtažiaunių žuvų, priegaudą. Komisija stebi ryklių būklę ir, laikydamasi BŽP tikslų, užtikrina nuoseklų požiūrį į ryklių vidaus ir išorės žuvininkystės politiką.

Nuo 2009 m. ES ryklių išteklių išsaugojimo ir valdymo veiksmų planu (27), pagrįstu Tarptautiniu ryklių išteklių išsaugojimo ir valdymo veiksmų planu (žr. 3.2.2 skirsnį), siekiama išplėsti žinias apie ryklių žvejybą ir ryklių rūšis, taip pat jų vaidmenį ekosistemoje, užtikrinant, kad ryklių žvejyba būtų tausi ir kad ryklių priegauda žvejojant kitų rūšių žuvis būtų tinkamai reguliuojama. Juo grindžiami veiksmai, kurių imtasi tiek ES (žvejybos galimybės, techninės priemonės, pastangų ir pajėgumų apribojimai, duomenų rinkimas), tiek tarptautiniu lygmeniu (RŽVO, CITES, Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvencija (CMS, regioninės jūrų konvencijos).

Net ribota kelių rūšių ryklių žvejybos veikla galėtų kelti didelį pavojų jų išsaugojimui. Tokios rūšys saugomos pagal ES priemones. Vienas po kito priimtais metiniais reglamentais dėl žvejybos galimybių, pavyzdžiui, Reglamentu (ES) 2023/194, draudžiama ES vandenyse žvejojantiems ES žvejybos laivams ir ES nepriklausančių šalių laivams žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti rūšių, įtrauktų į draudžiamų žvejoti rūšių sąrašą, įskaitant ryklių rūšis, gyvūnus (28). Sužvejoti egzemplioriai turi būti nedelsiant paleisti nesužaloti, taip dar labiau užkertant kelią rūšių, kurioms gresia išnykimas, gyvūnų pelekų patekimui į rinką. Tos pačios nuostatos taikomos giliavandeniams rykliams.

Nors tam tikroms ryklių rūšims reikalinga griežta apsauga, kai kurios gali būti žvejojamos tausiai, jei tai pagrįsta moksliškai. Šių išteklių iškrovimai valdomi taikant tam tikrus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) pagal reglamentus dėl metinių žvejybos galimybių ES vandenyse ir ES laivams ES nepriklausančiuose vandenyse. Komisijos pasiūlyti ir Tarybos patvirtinti BLSK yra pagrįsti mokslinėmis rekomendacijomis bei atsargumo principu ir jais atsižvelgiama į biologinius, socialinius ir ekonominius aspektus.

Reglamente (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones (toliau – Techninių priemonių reglamentas) (29) nustatytas bendras draudimas žvejoti tam tikrus retus ir jautrius ryklius bei rajas (10 straipsnio 2 dalis ir I priedas) (30) ir nuostatos, kuriomis ribojamas statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų tinklų naudojimas kelių ryklių rūšių ar šeimų gyvūnams žvejoti (9 straipsnio 4 dalis ir III priedas).

EPI organizatoriai atkreipė dėmesį į sunkumus atsekant ryklius ir jų produktus pagal rūšis visose prekybos ir rinkos grandinėse. Ryklių produktų atsekamumas ir skaidrus vartotojų informavimas atlieka labai svarbų vaidmenį ES ryklių politikoje. Siekiant užtikrinti atsekamumą, Reglamentu (EB) Nr. 1224/2009 (31) nustatyta Bendrijos žuvininkystės kontrolės sistema, kuria ES veiklos vykdytojams nustatomos atsekamumo taisyklės. Kiekvienoje ES laivų iškrautoje žuvininkystės produktų partijoje turi būti nurodyta ši minimali atsekamumo informacija: žvejybos laivo identifikavimo numeris, išoriniai identifikavimo žymenys ir pavadinimas; ii) kiekvienos rūšies FAO triraidis kodas; iii) rūšies komercinis pavadinimas ir lotyniškas pavadinimas ir iv) atitinkamas geografinis rajonas, gamybos būdas, sužvejojimo data ir kiekvienos rūšies kiekiai. Tokia informacija turėtų būti prieinama bet kuriame vertės grandinės etape už kontrolę ir vykdymo užtikrinimą atsakingoms institucijoms ir verslo subjektams. Šiuo metu atliekama ES žuvininkystės kontrolės sistemos (32) peržiūra, dėl kurios 2023 m. gegužės mėn. Europos Parlamentas ir Taryba pasiekė politinį susitarimą, apima papildomas nuostatas dėl atsekamumo informacijos. Jame nustatyti ataskaitų dėl sužvejotų kiekių, žvejybos veiklos ir tiekimo grandinės patikrinimų, įskaitant konservuotus ir paruoštus produktus, taip pat importuotus produktus, teikimo patobulinimai, t. y. duomenų apie sužvejotus kiekius elektroninis registravimas, įskaitant pranešimų apie į jūrą išmestą jautrių rūšių žuvų kiekį, ir žuvininkystės veiklos stebėsena naudojant nuotolines elektronines priemones, įskaitant apsaugines vaizdo stebėjimo sistemas (AVSS).

Kalbant apie vartotojų informavimą, Reglamente (EB) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams (33) nustatyta, kad informacija apie maistą neturi būti klaidinanti. Be to, konkrečiomis žuvininkystės sektoriaus nuostatomis užtikrinamas aukštas vartotojų informavimo lygis. Reglamente (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (BRO) (34) nustatyta, kad neparuošti ar nekonservuoti ryklių produktai, įskaitant filė ir pelekus, gali būti parduodami tik nurodant jų komercinį pavadinimą ir mokslinį pavadinimą. Esama požymių, leidžiančių įtarti, kad BRO reglamento 35 straipsnyje nustatyti privalomi informacijos reikalavimai įgyvendinami nevienodai, kaip pranešė Komisija po atvirų viešų konsultacijų dėl BRO reglamento įgyvendinimo (35). Tai susiję su rūšies mokslinio ir komercinio pavadinimo nustatymu. Ši galima problema pati savaime nėra tiesiogiai susijusi su pelekų šalinimu, tačiau geresnis ženklinimo reikalavimų įgyvendinimas galėtų padėti geriau identifikuoti ryklių produktus apskritai.

EPI atkreiptas dėmesys į neteisėtą prekybą. Be ribotų duomenų apie į CITES sąrašą įtrauktų rūšių konfiskavimą (36), Komisija nerinko įrodymų apie įtariamos ES vykdomos neteisėtos prekybos gresiančiomis išnykti rūšimis mastą. Vis dėlto ji pripažįsta, kad neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais yra didelė problema, ir pateikė naują ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planą (37), kuriuo siekiama sustiprinti ES veiksmus kovojant su šiuo plačiai paplitusiu reiškiniu.

Apskritai EPI atkreipiamas dėmesys į tai, kad siekiant pagerinti ryklių ir pelekų laimikio, iškrovimo, importo ir eksporto atsekamumą ES ir tarptautiniu lygmenimis visoje vertės grandinėje reikia:

| 1) | stiprinti ES teisės vykdymo užtikrinimą šiose srityse: i) žvejybos ir rinkos veiklos stebėsenos, ii) apdorojimo, pardavimo, transportavimo ir sandėliavimo kontrolės priemonių, iii) ryklių produktų, įskaitant visų pirma pelekus, eksporto ir importo, ir iv) valstybėse narėse taikomų atsekamumo ir ženklinimo taisyklių, ir |
| --- | --- |

1)

stiprinti ES teisės vykdymo užtikrinimą šiose srityse: i) žvejybos ir rinkos veiklos stebėsenos, ii) apdorojimo, pardavimo, transportavimo ir sandėliavimo kontrolės priemonių, iii) ryklių produktų, įskaitant visų pirma pelekus, eksporto ir importo, ir iv) valstybėse narėse taikomų atsekamumo ir ženklinimo taisyklių, ir

| 2) | užtikrinti, kad būtų renkama išsami ir patikima informacija apie žuvininkystę ir prekybą. |
| --- | --- |

2)

užtikrinti, kad būtų renkama išsami ir patikima informacija apie žuvininkystę ir prekybą.

Šiuo tikslu Komisija:

| — | ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą CITES leidimų ir sertifikatų kontrolę, taip pat ragina jas užtikrinti pakankamus pajėgumus saugomų ryklių ir jų produktų kontrolės ir atsekamumo srityje, pavyzdžiui: i) rengti mokymus, susijusius su atitinkamų rūšių ryklių ir jų produktų identifikavimu; ii) kurti ir naudoti technologijas, priemones (įskaitant skaitmenines) ir DNR analizės protokolus ryklių rūšims identifikuoti; iii) taikyti tinkamas atsekamumo sistemas ir iv) dalytis gerąja patirtimi (38); |
| --- | --- |

—

ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą CITES leidimų ir sertifikatų kontrolę, taip pat ragina jas užtikrinti pakankamus pajėgumus saugomų ryklių ir jų produktų kontrolės ir atsekamumo srityje, pavyzdžiui: i) rengti mokymus, susijusius su atitinkamų rūšių ryklių ir jų produktų identifikavimu; ii) kurti ir naudoti technologijas, priemones (įskaitant skaitmenines) ir DNR analizės protokolus ryklių rūšims identifikuoti; iii) taikyti tinkamas atsekamumo sistemas ir iv) dalytis gerąja patirtimi (38);

| — | iki 2023 m. pabaigos išsiųs savitarpio pagalbos prašymą valstybėms narėms pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos (39), siekdama atkreipti jų dėmesį į ryklių produktus; |
| --- | --- |

—

iki 2023 m. pabaigos išsiųs savitarpio pagalbos prašymą valstybėms narėms pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos (39), siekdama atkreipti jų dėmesį į ryklių produktus;

| — | iki 2023 m. pabaigos palaikys ryšius su Europolu, kad išnagrinėtų ryklių pelekų neteisėtos prekybos į ES ir iš jos mastą; |
| --- | --- |

—

iki 2023 m. pabaigos palaikys ryšius su Europolu, kad išnagrinėtų ryklių pelekų neteisėtos prekybos į ES ir iš jos mastą;

| — | netrukus pradės įgyvendinti peržiūrėtą kontrolės reglamentą, kai tik jis bus priimtas, siekdama užtikrinti, kad jame numatyti patobulinimai būtų pradėti taikyti kuo greičiau; |
| --- | --- |

—

netrukus pradės įgyvendinti peržiūrėtą kontrolės reglamentą, kai tik jis bus priimtas, siekdama užtikrinti, kad jame numatyti patobulinimai būtų pradėti taikyti kuo greičiau;

| — | ragina valstybes nares stiprinti ES kontrolės reglamentų ir reglamentų dėl ryklių pelekų pašalinimo, taip pat RŽVO taisyklių stebėseną ir vykdymo užtikrinimą, nes tai yra labai svarbus žingsnis siekiant pagerinti ryklių laimikio ir priegaudos registravimą bei duomenų apie juos teikimą. Tai vienodai taikoma ES vandenyse ir tarptautiniuose vandenyse žvejojantiems ES laivams; |
| --- | --- |

—

ragina valstybes nares stiprinti ES kontrolės reglamentų ir reglamentų dėl ryklių pelekų pašalinimo, taip pat RŽVO taisyklių stebėseną ir vykdymo užtikrinimą, nes tai yra labai svarbus žingsnis siekiant pagerinti ryklių laimikio ir priegaudos registravimą bei duomenų apie juos teikimą. Tai vienodai taikoma ES vandenyse ir tarptautiniuose vandenyse žvejojantiems ES laivams;

| — | ragina valstybes nares (40) iki 2023 m. pabaigos nustatyti didžiausių nekomerciniais tikslais naudojamų žuvų, pavyzdžiui, plokštėtažiaunių rūšių žuvų, priegaudos ES vandenyse kiekių ribines vertes pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą ir priimti atitinkamas žuvininkystės valdymo priemones, kad būtų laikomasi tų ribinių verčių; |
| --- | --- |

—

ragina valstybes nares (40) iki 2023 m. pabaigos nustatyti didžiausių nekomerciniais tikslais naudojamų žuvų, pavyzdžiui, plokštėtažiaunių rūšių žuvų, priegaudos ES vandenyse kiekių ribines vertes pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą ir priimti atitinkamas žuvininkystės valdymo priemones, kad būtų laikomasi tų ribinių verčių;

| — | nuo 2024 m. įdiegs duomenų kokybės kontrolės priemones ir kryžmines valstybių narių pagal Kontrolės reglamentą siunčiamų mėnesinių laimikio ataskaitų ir kasmet pranešamų ryklių iškrovimo duomenų ir informacijos, reikalaujamos pagal Reglamentą dėl ryklių pelekų pašalinimo, patikras ir |
| --- | --- |

—

nuo 2024 m. įdiegs duomenų kokybės kontrolės priemones ir kryžmines valstybių narių pagal Kontrolės reglamentą siunčiamų mėnesinių laimikio ataskaitų ir kasmet pranešamų ryklių iškrovimo duomenų ir informacijos, reikalaujamos pagal Reglamentą dėl ryklių pelekų pašalinimo, patikras ir

| — | iki 2023 m. pabaigos išnagrinės valstybių narių atsakymus į neseniai pradėtos apklausos dėl BRO reglamente nustatytų ženklinimo reikalavimų įgyvendinimo klausimus, ypatingą dėmesį skirdama konkrečiai problemai – neteisingam ženklinimui komerciniu rūšies pavadinimu. |
| --- | --- |

—

iki 2023 m. pabaigos išnagrinės valstybių narių atsakymus į neseniai pradėtos apklausos dėl BRO reglamente nustatytų ženklinimo reikalavimų įgyvendinimo klausimus, ypatingą dėmesį skirdama konkrečiai problemai – neteisingam ženklinimui komerciniu rūšies pavadinimu.

Kitos vykdomos iniciatyvos ir veiksmai yra svarbios patobulintos ES ryklių politikos rėmimo sistemos.

Į 2023 m. vasario 21 d. Komisijos priimtą 2030 m. biologinės įvairovės strategijos jūrų veiksmų planą (41) yra įtraukti raginimai valstybėms narėms imtis veiksmų, kad būtų pagerinta pažeidžiamų rūšių, įskaitant tam tikrų pažeidžiamų ryklių rūšis, apsauga, siekiant sumažinti atsitiktinį laimikį žvejybos sektoriuje, apsaugoti jų maitinimosi ir jauniklių auginimo vietas, tobulinti stebėsenos sistemas, kuriomis būtų galima nustatyti atsitiktinio laimikio mastą ir pasiskirstymą.

2022 m. birželio mėn. priimtu Komisijos pasiūlymu dėl reglamento dėl gamtos atkūrimo (42), be kita ko, siekiama atkurti nualintas jūrų buveines ir simbolinę reikšmę turinčių jūrų gyvūnų rūšių, pavyzdžiui, delfinų ir jūrų kiaulių, ryklių ir jūrų paukščių, buveines. Atitinkamų ryklių rūšių sąrašas pateiktas pasiūlymo III priede ir yra pagrįstas Techninių priemonių reglamento (ES) 2019/1241 I priedu (Draudžiamų rūšių sąrašas).

ES misijos „Atkurkime mūsų vandenynus ir kitus vandenis“ (43) tikslas – iki 2030 m. apsaugoti ir atkurti gerą mūsų vandenynų ir vandenų būklę. Įgyvendinant jos pirmąjį ramstį, t. y. apsaugos ir atkūrimo priemones, bus nagrinėjamos buveinių atkūrimo ir rūšių grupių, įskaitant jų populiacijas padedančius išsaugoti plėšrūnus, pvz., ryklius, rėmimo galimybės. Siekiant užtikrinti kontrolės vykdymą, būtina atlikti specialius mokslinius tyrimus, kad būtų galima greičiau ir pigiau atlikti DNR pagrįstą rūšių identifikavimą pagal ryklių pelekus, o į programos „Europos horizontas“ projektą (44), skirtą kovai su neteisėta žvejyba ir išmetimu į jūrą, jau įtraukti greitieji DNR tyrimai, skirti žuvininkystės kontrolei.

Į Europos žaliąjį kursą įtrauktoje strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ pripažįstamas tvirtas sveikų žmonių, sveikos visuomenės ir sveikos planetos ryšys bei poreikis užtikrinti pirminių gamintojų pragyvenimo šaltinį, kad jie galėtų sėkmingai pereiti prie tvarios ES maisto sistemos.

3.2.2.   Aktyvesni pasaulinio lygmens veiksmai

Prekyba ryklių pelekais, kaip ir ryklių žvejyba, vykdoma visame pasaulyje, o ryklių populiacijų padėtis sparčiai blogėja. Todėl 1999 m., remiant JT Maisto ir žemės ūkio organizacijai (FAO), buvo priimtas Tarptautinis ryklių išsaugojimo ir valdymo veiksmų planas (IPOA-rykliai (45)). Pagrindinis jo tikslas – tvarus ryklių išteklių išsaugojimas ir valdymas. IPOA yra sistema, padedanti rengti nacionalinius, subregioninius ir regioninius ryklių išteklių išsaugojimo ir valdymo veiksmų planus. Juo pirmą kartą uždrausta šalinti ryklių pelekus ir jis buvo naudojamas kaip pavyzdys rengiant kitus tarptautinius veiksmų planus, pavyzdžiui, Europos veiksmų planą.

Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvencija (CMS) yra Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos sutartis. Joje pateikiamos nuostatos dėl migruojančių rūšių gyvūnų rūšių, jų buveinių ir jų migracijos maršrutų išsaugojimo bei valdymo. CMS susitariančiosios šalys įsipareigoja laikytis Konvencijos principų (t. y. pripažinti migruojančių gyvūnų rūšių svarbą ir stengtis išsaugoti tokias rūšis ir jų buveines) ir nedelsiant imtis veiksmų rūšims apsaugoti pasirašant tarptautinius susitarimus arba susitarimo memorandumus. ES yra pasirašiusi Susitarimo memorandumą dėl migruojančių ryklių išsaugojimo ir remia mokslinius tyrimus, tausią žvejybą, buveinių apsaugą ir tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje.

ES eksportuoja ryklių pelekus, gautus vykdant valdomą ryklių žvejybą, tačiau dažnai taip nėra daugelio kitų šalių į didžiausias vartotojų rinkas eksportuojamų pelekų atveju. Nors dauguma RŽVO ir daugelis šalių priėmė ir įgyvendino ryklių išsaugojimo ir valdymo priemones, reikia daug ką patobulinti siekiant užtikrinti, kad prekybos praktika nekenktų pastangoms ir pažangai, padarytai išsaugant kelias ryklių rūšis. Todėl būtina toliau skatinti veiksmingą draudimą šalinti ryklių pelekus visame pasaulyje, užtikrinti veiksmingą ryklių produktų prekybos srautų kontrolę visame pasaulyje ir siekti sumažinti šių produktų paklausą.

Tuo tikslu Komisija 2023 m. ir vėliau:

| — | skatins atitinkamas trečiąsias šalis veiksmingai įgyvendinti ryklių įtraukimą į sąrašus pagal neseniai per 19-ąjį CITES šalių konferencijos susitikimą priimtus sprendimus į CITES II priedėlį įtraukti beveik 100 papildomų ryklių ir rajų rūšių (ir jų produktų); |
| --- | --- |

—

skatins atitinkamas trečiąsias šalis veiksmingai įgyvendinti ryklių įtraukimą į sąrašus pagal neseniai per 19-ąjį CITES šalių konferencijos susitikimą priimtus sprendimus į CITES II priedėlį įtraukti beveik 100 papildomų ryklių ir rajų rūšių (ir jų produktų);

| — | padės CITES sekretoriatui stiprinti paplitimo valstybių (46) pajėgumus, kad jos galėtų įgyvendinti CITES ryklių ir kitų jūrų gyvūnų rūšių įtraukimą į sąrašus; |
| --- | --- |

—

padės CITES sekretoriatui stiprinti paplitimo valstybių (46) pajėgumus, kad jos galėtų įgyvendinti CITES ryklių ir kitų jūrų gyvūnų rūšių įtraukimą į sąrašus;

| — | stiprins ES pastangas regioninėse žvejybos valdymo institucijose priimti naujas ir (arba) sustiprinti ir veiksmingai įgyvendinti esamas ryklių rūšių išsaugojimo ir valdymo priemones, taip pat įvertinti priimtų priemonių veiksmingumą ir sustiprinti kontrolės priemones, kad būtų užtikrintas tinkamas dabartinių taisyklių taikymas ir vykdymas. Tai, be kita ko, yra pelekų nešalinimo politikos, kaip veiksmingiausios pelekų šalinimo nutraukimo priemonės, priėmimas; |
| --- | --- |

—

stiprins ES pastangas regioninėse žvejybos valdymo institucijose priimti naujas ir (arba) sustiprinti ir veiksmingai įgyvendinti esamas ryklių rūšių išsaugojimo ir valdymo priemones, taip pat įvertinti priimtų priemonių veiksmingumą ir sustiprinti kontrolės priemones, kad būtų užtikrintas tinkamas dabartinių taisyklių taikymas ir vykdymas. Tai, be kita ko, yra pelekų nešalinimo politikos, kaip veiksmingiausios pelekų šalinimo nutraukimo priemonės, priėmimas;

| — | visose kitose atitinkamose tarptautinėse institucijose ir organizacijose siūlys valstybėms narėms pradėti diskusiją apie naujas ir (arba) sustiprintas dabartines ryklių rūšių išsaugojimo ir valdymo priemones, taip pat apie veiksmingą jų įgyvendinimą stiprinant kontrolę. Komisija pasiūlys valstybėms narėms iškelti šį klausimą 19-ojoje FAO Prekybos žuvimi pakomitečio sesijoje, vyksiančioje 2023 m. rugsėjo mėn. Norvegijoje, ir |
| --- | --- |

—

visose kitose atitinkamose tarptautinėse institucijose ir organizacijose siūlys valstybėms narėms pradėti diskusiją apie naujas ir (arba) sustiprintas dabartines ryklių rūšių išsaugojimo ir valdymo priemones, taip pat apie veiksmingą jų įgyvendinimą stiprinant kontrolę. Komisija pasiūlys valstybėms narėms iškelti šį klausimą 19-ojoje FAO Prekybos žuvimi pakomitečio sesijoje, vyksiančioje 2023 m. rugsėjo mėn. Norvegijoje, ir

| — | bendradarbiaus su ES nepriklausančiomis šalimis siekdama skatinti, be kita ko, finansuodama projektus, mažinti neteisėtai gaunamų ryklių pelekų paklausą ir remti pagrindines trečiąsias šalis, kad jos stiprintų kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais pajėgumus. |
| --- | --- |

—

bendradarbiaus su ES nepriklausančiomis šalimis siekdama skatinti, be kita ko, finansuodama projektus, mažinti neteisėtai gaunamų ryklių pelekų paklausą ir remti pagrindines trečiąsias šalis, kad jos stiprintų kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais pajėgumus.

4.   IŠVADA IR PERSPEKTYVA

Europos piliečių iniciatyva „Uždrauskime ryklių žvejybą dėl pelekų – uždrauskime prekybą jais“ atspindi dėl nerimą keliančios ryklių padėties visame pasaulyje ir ryklių pelekų paklausos vaidmens kylančius visuomeninius ir aplinkosauginius nuogąstavimus. Komisijos nuomone, ji aktuali ES jūrų aplinkos apsaugos, žuvininkystės išteklių apsaugos ir išsaugojimo bei tausios žvejybos užtikrinimo ES ir visame pasaulyje politikai. Ši iniciatyva dera su ES žaliuoju kursu ir įsipareigojimu visame pasaulyje saugoti jūrų ekosistemas ir nykstančias rūšis, taip pat remti tarptautinį vandenynų valdymą.

ES pirmoji nusprendė, kad ryklių pelekų šalinimas yra nepriimtina žvejybos praktika. Pagal ES teisę ES laivais arba ES vandenyse sužvejoti rykliai turi būti iškraunami su pelekais, nenupjautais nuo skerdenos.

Draudimas prekiauti nupjautais pelekais galėtų reikšti, kad atitinkamas ES laivynas tarptautiniuose vandenyse sužvejotų mažiau ryklių, todėl kiltų susirūpinimas dėl jam gresiančių socialinių ir ekonominių padarinių. Be to, kadangi atitinkamų rūšių gyvūnus ES laivai daugiausia sužvejoja RŽVO kontroliuojamuose tarptautiniuose vandenyse, toks veiklos apimties sumažėjimas galėtų sudaryti sąlygas mažiau tvariai ES nepriklausančių šalių žvejybos praktikai. Tačiau būtina atlikti išsamesnį platesnio galimo ekonominio, socialinio ir aplinkosauginio poveikio ES suinteresuotiesiems subjektams ir trečiosioms šalims vertinimą. Kad galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus, Komisija turi turėti išsamesnių ir tikslesnių duomenų, įskaitant statistinius, rinkinį, kad galėtų išanalizuoti laimikio ir prekybos dinamikos tendencijas.

Todėl Komisija:

| — | nedelsdama imsis parengiamojo darbo, kad iki 2023 m. pabaigos pradėtų pelekų nešalinimo politikos taikymo pateikiant ryklius ES rinkai padarinių aplinkai ir socialinių bei ekonominių padarinių vertinimą, neatsižvelgdama į tai, ar jie skirti vartoti ES, ar tarptautinei prekybai (importui ir eksportui); |
| --- | --- |

—

nedelsdama imsis parengiamojo darbo, kad iki 2023 m. pabaigos pradėtų pelekų nešalinimo politikos taikymo pateikiant ryklius ES rinkai padarinių aplinkai ir socialinių bei ekonominių padarinių vertinimą, neatsižvelgdama į tai, ar jie skirti vartoti ES, ar tarptautinei prekybai (importui ir eksportui);

| — | iki 2023 m. pabaigos išnagrinės geriausias teisines priemones, kurias taikant būtų galima reikalauti išsamesnės informacijos siekiant nustatyti importuojamų ir eksportuojamų ryklių rūšis bei atitinkamus jų produktus, ir priims sprendimą, kuris turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2025 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

iki 2023 m. pabaigos išnagrinės geriausias teisines priemones, kurias taikant būtų galima reikalauti išsamesnės informacijos siekiant nustatyti importuojamų ir eksportuojamų ryklių rūšis bei atitinkamus jų produktus, ir priims sprendimą, kuris turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2025 m. sausio 1 d.

EPI tekste taip pat atkreiptas dėmesys į keletą svarbių klausimų, kuriuos galima spręsti toliau dedant pastangas užtikrinti ES teisės aktų vykdymą ir stiprinant tarptautinio lygmens veiksmus. Todėl Komisija taip pat:

| — | stiprins ES teisės aktų vykdymo užtikrinimo priemones, susijusias su žvejybos ir rinkos veiklos stebėsena, ryklių produktų perdirbimo, rinkodaros, importo ir eksporto kontrolės priemonėmis, taip pat atsekamumo ir ženklinimo taisykles; |
| --- | --- |

—

stiprins ES teisės aktų vykdymo užtikrinimo priemones, susijusias su žvejybos ir rinkos veiklos stebėsena, ryklių produktų perdirbimo, rinkodaros, importo ir eksporto kontrolės priemonėmis, taip pat atsekamumo ir ženklinimo taisykles;

| — | imsis tolesnių veiksmų tarptautiniu lygmeniu ir skatins imtis aktyvesnių veiksmų siekiant apsaugoti nykstančius ryklius ir užtikrinti, kad verslinių ryklių populiacijų būklė išliktų gera. Ji sieks, kad visame pasaulyje būtų veiksmingai uždraustas pelekų šalinimas, užtikrinant veiksmingą ryklių produktų prekybos srautų kontrolę visame pasaulyje ir sumažinant ryklių produktų, gaunamų vykdant netausią žvejybą, paklausą. |
| --- | --- |

—

imsis tolesnių veiksmų tarptautiniu lygmeniu ir skatins imtis aktyvesnių veiksmų siekiant apsaugoti nykstančius ryklius ir užtikrinti, kad verslinių ryklių populiacijų būklė išliktų gera. Ji sieks, kad visame pasaulyje būtų veiksmingai uždraustas pelekų šalinimas, užtikrinant veiksmingą ryklių produktų prekybos srautų kontrolę visame pasaulyje ir sumažinant ryklių produktų, gaunamų vykdant netausią žvejybą, paklausą.

---

(1)  Komisijos registracijos numeris ECI(2020)000001 (https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2020/000001_lt).

(2)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos (OL L 130, 2019 5 17, p. 55).

(3)  2019 m. gruodžio 17 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/2252 dėl pasiūlytos piliečių iniciatyvos „Stop Finning – Stop the trade“ („Uždrauskime ryklių žvejybą dėl pelekų – uždrauskime prekybą jais“ (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 9203) (OL L 336, 2019 12 30, p. 312).

(4)  2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1042, kuriuo, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, nustatomos laikinosios priemonės, susijusios su Reglamente (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos numatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais (OL L 231, 2020 7 17, p. 7); 2020 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/2200 dėl pritarimo Europos piliečių iniciatyvai pareiškimų rinkimo laikotarpių pratęsimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/1042 (OL L 434, 2020 12 23, p. 56); 2021 m. vasario 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/360 dėl pritarimo Europos piliečių iniciatyvai pareiškimų rinkimo laikotarpių pratęsimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/1042 (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 1121) (OL L 69, 2021 2 26, p. 9).

(5)  IUCN Red List of Threatened Species.

(6)  Sharks | International Plan of Action for Conservation and Management of Sharks | Food and Agriculture Organization of the United Nations (fao.org).

(7)  Žr. priedą.

(8)  Šaltinis: ES žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų stebėsenos centras (EUMOFA).

(9)  Šaltinis: ES žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų stebėsenos centras (EUMOFA).

(10)  Šaltinis: ES žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų stebėsenos centras (EUMOFA).

(11)  Šaltinis: Eurostato žvejybos statistiniai duomenys.

(12)  Šaltinis: valstybių narių ataskaitos Komisijai. Rajų rūšys nepatenka į Reglamento dėl ryklių pelekų pašalinimo taikymo sritį, tačiau jos sugaunamos beveik išimtinai ES vandenyse.

(13)  1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (OL L 61, 1997 3 3, p. 1).

(14)  Ryklių pelekų šalinimas – praktika, kai žvejybos laivuose ryklių pelekai pašalinami, o likusi ryklių dalis išmetama į jūrą.

(15)  2003 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2003 dėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose (OL L 167, 2003 7 4, p. 1).

(16)  2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 605/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2003 dėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose (OL L 181, 2013 6 29, p. 1).

(17)  Komisijos ataskaita Parlamentui ir Tarybai dėl Reglamento dėl ryklių pelekų pašalinimo įgyvendinimo (COM(2016) 207 final).

(18)  SCIENTIFIC, TECHNICAL AND ECONOMIC COMMITTEE FOR FISHERIES (STECF), Review of the implementation of the shark finning regulation and assessment of the impact of the 2009 European Community Action Plan for the Conservation and Management of Sharks (CPOA) (STECF-19-17).

(19)  Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC), Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (GFCM), Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO).

(20)  Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT), Indijos vandenyno tunų komisija (IOTC), Amerikos tropinių tunų komisija (IATTC), Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (SEAFO), CCSBT, Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne komisija (WCPFC), Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (NPFC).

(21)  Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacija (SPRFMO), Susitarimas dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA), Konvencija dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (CAMLR).

(22)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. Geresnio reglamentavimo gairės, SWD(2021) 305 final.

(23)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22). BŽP siekiama užtikrinti, kad žvejybos veikla būtų aplinkos atžvilgiu tvari ir valdoma laikantis ekonominių, socialinių ir užimtumo tikslų (2 straipsnio 1 dalis). Pagal ją žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas ir ekosisteminis metodas (2 straipsnio 2 ir 3 dalys).

(24)  BŽB reglamento 2 straipsnio 5 dalies j punktas.

(25)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

(26)  Komisijos sprendime 2017/848 dėl jūrų gyvūnų rūšių mirtingumo dėl priegaudos rodiklio nustatytas Jūrų strategijos pagrindų direktyvos deskriptorius D1C1.

(27)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos bendrijos veiksmų plano, skirto ryklių ištekliams išsaugoti ir valdyti (KOM(2009) 40 galutinis).

(28)  2023 m. sausio 30 d. Tarybos reglamento (ES) 2023/194, kuriuo nustatomos 2023 m. tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems žvejybos laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, taip pat nustatomos 2023 m. ir 2024 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės (OL L 28, 2023 1 31, p. 1), 19 ir 20 konstatuojamosios dalys.

(29)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105).

(30)  Rūšys, kurių gyvūnus draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti.

(31)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

(32)  Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009 ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1005/2008 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1139 nuostatos dėl žuvininkystės kontrolės (COM(2018) 368 final).

(33)  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (OL L 304, 2011 11 22, p. 18).

(34)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1).

(35)  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo įgyvendinimo (COM(2023) 101 final), ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų plano peržiūra (COM(2022) 581 final).

(36)  2021 m. ES valstybės narės pranešė apie tris konfiskavimo atvejus, kai iš viso buvo konfiskuoti aštuoni rykliai ar jų dalys.

(37)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų plano peržiūra (COM(2022) 581 final).

(38)  Žr. Identification materials on sharks | CITES

(39)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

(40)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Veiksmų planas: jūrų ekosistemų apsauga ir atkūrimas siekiant darnios ir atsparios žuvininkystės (COM(2023) 102 final).

(41)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES veiksmų planas: jūrų ekosistemų apsauga ir atkūrimas siekiant darnios ir atsparios žuvininkystės (COM(2023) 102 final).

(42)  Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO dėl gamtos atkūrimo (COM(2022) 304 final).

(43)  Restore our Ocean and Waters (europa.eu)

(44)  CL6-2023-FARM2FORK-01-8

(45)  1. INTERNATIONAL PLANS OF ACTION - SHARKS (fao.org)

(46)  Valstybė, kurios teritorija yra rūšies natūralaus paplitimo areale.

---

PRIEDAS

Image 1

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/13

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.11202 – FORTUM MARKETS / TELGE ENERGI)

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 275/02)

2023 m. liepos 31 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11202. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11202. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/14

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.11137 – EMIL FREY FRANCE / SACAPUCE / JAM PROD / GROUPE KERTRUCKS FINANCE)

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 275/03)

2023 m. liepos 3 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik prancūzų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11137. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11137. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/15

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.11181 – MACQUARIE / BCI / ENDEAVOUR ENERGY)

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 275/04)

2023 m. liepos 26 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11181. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11181. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/16

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.11096 – MAPFRE / VAS / JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 275/05)

2023 m. liepos 28 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11096. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11096. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/17

---

Pranešimas tam tikriems asmenims ir subjektams, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos sprendime (BUSP) 2016/849 ir Tarybos reglamente (ES) 2017/1509 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai

(2023/C 275/06)

Toliau pateikta informacija yra skirta PAK Jae-gyong (Nr. 4), KIM Yong Chol (Nr. 7), HONG Sung-Mu (Nr. 10), JO Kyongchol (Nr. 11), PAK Jong-chon (Nr. 17), Kim Su Gil (Nr. 28), JON Il Ho (Nr. 29), YU Jin (Nr. 31), Yongbyon branduolinių mokslinių tyrimų centrui (Nr. 4), asmenims ir subjektui, nurodytiems Sprendimo (BUSP) 2016/849 (1) II priedo I skirsnyje ir Reglamento (ES) 2017/1509 (2) XV priede, taip pat KIM Chang Hyok, dar žinomam kaip James Kim (Nr. 8), RYANG Su Nyo (Nr. 10), PYON Won Gun (Nr. 11), PAE Won Chol (Nr. 12), RI Sin Song (Nr. 13), KIM Sung Su (Nr. 14), KIM Pyong Chol (Nr. 15), O Yong Ho (Nr. 31), Pan Systems Pyongyang, dar žinomai kaip Wonbang Trading Co.; Glocom; Internatinoal Golden Services; International Global System (Nr. 4), Eritech Computer Assembly & Communication Technology PLC (Nr. 5), Korea General Corporation for External Construction (dar žinomai kaip: KOGEN, GENCO) (Nr. 6), asmenims ir subjektams, nurodytiems Tarybos sprendimo (BUSP) 2016/849 III priede ir Reglamento (ES) 2017/1509 XVI priede.

Taryba ketina toliau taikyti ribojamąsias priemones pirmiau nurodytiems asmenims ir subjektams remdamasi naujais motyvų pareiškimais. Šie asmenys informuojami, kad gali anksčiau nei 2023 m. rugpjūčio 11 d. toliau nurodytu adresu pateikti Tarybai prašymą gauti numatomus jų įtraukimo į sąrašą motyvų pareiškimus:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OL L 141, 2016 5 28, p. 79.

(2)  OL L 224, 2017 8 31, p. 1.

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/18

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2023 m. liepos 25 d.

kuriuo skiriamas Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos vykdomasis direktorius

(2023/C 275/07)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1001 dėl Europos Sąjungos prekių ženklo (1), ypač į jo 158 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | dabartinio Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos (EUIPO) vykdomojo direktoriaus kadencija baigiasi 2023 m. rugsėjo 30 d. Todėl būtina paskirti naują EUIPO vykdomąjį direktorių; |
| --- | --- |

(1)

dabartinio Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos (EUIPO) vykdomojo direktoriaus kadencija baigiasi 2023 m. rugsėjo 30 d. Todėl būtina paskirti naują EUIPO vykdomąjį direktorių;

| (2) | 2023 m. birželio 6 d. laišku EUIPO valdančioji taryba pateikė Tarybai kandidatų į EUIPO vykdomojo direktoriaus pareigas sąrašą, |
| --- | --- |

(2)

2023 m. birželio 6 d. laišku EUIPO valdančioji taryba pateikė Tarybai kandidatų į EUIPO vykdomojo direktoriaus pareigas sąrašą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   João Nuno MAROCO AMARAL NEGRÃO skiriamas Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos vykdomuoju direktoriumi penkerių metų kadencijai.

2.   1 dalyje nurodyta penkerių metų kadencija prasideda 2023 m. spalio 1 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  OL L 154, 2017 6 16, p. 1.

1

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/19

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2023 m. liepos 14 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 98/481/EB, patvirtinantis Europos Centrinio Banko išorės auditorius

(2023/C 275/08)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Protokolą dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jo 27.1 straipsnį,

atsižvelgdama į 2023 m. birželio 6 d. Europos Centrinio Banko rekomendaciją ECB/2023/15, skirtą Europos Sąjungos Tarybai, dėl Europos Centrinio Banko išorės auditoriaus (1),

kadangi:

| (1) | Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą turi atlikti nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba; |
| --- | --- |

(1)

Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą turi atlikti nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

| (2) | 2017 m. ECB išorės auditoriumi 2018–2022 finansiniams metams pasirinko Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, numatant galimybę pratęsti įgaliojimus 2023 ir 2024 finansiniams metams (2); |
| --- | --- |

(2)

2017 m. ECB išorės auditoriumi 2018–2022 finansiniams metams pasirinko Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, numatant galimybę pratęsti įgaliojimus 2023 ir 2024 finansiniams metams (2);

| (3) | Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft įgaliojimai baigėsi po 2022 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2023 finansinių metų; |
| --- | --- |

(3)

Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft įgaliojimai baigėsi po 2022 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2023 finansinių metų;

| (4) | ECB ketina pratęsti Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft įgaliojimus 2023 ir 2024 finansiniams metams. Šis pratęsimas galimas pagal ECB ir Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft sutartimi įformintą susitarimą; |
| --- | --- |

(4)

ECB ketina pratęsti Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft įgaliojimus 2023 ir 2024 finansiniams metams. Šis pratęsimas galimas pagal ECB ir Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft sutartimi įformintą susitarimą;

| (5) | ECB valdančioji taryba rekomendavo, kad Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft būtų paskirta ECB išorės auditoriumi 2023 ir 2024 finansiniams metams; |
| --- | --- |

(5)

ECB valdančioji taryba rekomendavo, kad Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft būtų paskirta ECB išorės auditoriumi 2023 ir 2024 finansiniams metams;

| (6) | reikėtų vadovautis ECB valdančiosios tarybos rekomendacija ir atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 98/481/EB (3), |
| --- | --- |

(6)

reikėtų vadovautis ECB valdančiosios tarybos rekomendacija ir atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 98/481/EB (3),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 98/481/EB 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

ECB išorės auditoriumi 2023 ir 2024 finansiniams metams patvirtinama Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft.“.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas ECB.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  OL C 208, 2023 6 15, p. 1.

1

(2)  2017 m. gruodžio 15 d. Europos centrinio banko rekomendacija ECB/2017/42 Europos Sąjungos Tarybai dėl Europos centrinio banko išorės auditorių (OL C 444, 2017 12 23, p. 1).

2

(3)  1998 m. liepos 20 d. Tarybos sprendimas 98/481/EB, patvirtinantis Europos centrinio banko išorės auditorius (OL L 216, 1998 8 4, p. 7).

3

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/21

---

Pranešimas fiziniams ir juridiniams asmenims, subjektams ir įstaigoms, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos dalyvavimą agresijoje prieš Ukrainą su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2023/1592, ir fiziniams ir juridiniams asmenims, subjektams ir institucijoms, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos reglamente (ES) Nr. 765/2006 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos įsitraukimą į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/1591

(2023/C 275/09)

Toliau pateikta informacija yra skirta asmenims, subjektams ir įstaigoms, nurodytiems Tarybos sprendimo 2012/642/BUSP (1) dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos dalyvavimą Rusijos agresijoje prieš Ukrainą su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2023/1592 (2), priede ir fiziniams ir juridiniams asmenims, subjektams ir institucijoms, nurodytiems Tarybos reglamento (ES) Nr. 765/2006 (3) dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos įsitraukimą į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/1591 (4), I priede.

Europos Sąjungos Taryba nusprendė, kad tie asmenys, subjektai ir įstaigos turėtų būti įtraukti į asmenų, subjektų ir įstaigų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos sprendime 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos dalyvavimą Rusijos agresijoje prieš Ukrainą ir eglamente (ES) Nr. 765/2006 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos įsitraukimą į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, sąrašą. Tų asmenų, subjektų ir įstaigų įtraukimo į sąrašą motyvai pateikiami atitinkamuose tų priedų įrašuose.

Tų asmenų, subjektų ir įstaigų dėmesys atkreipiamas į tai, kad siekdami gauti leidimą naudoti įšaldytas lėšas pagrindiniams poreikiams patenkinti arba konkretiems mokėjimams (žr. reglamento 3 straipsnį) jie turi galimybę pateikti prašymą atitinkamos valstybės narės (-ių) kompetentingoms institucijoms, nurodytoms reglamento (ES) Nr. 765/2006 II priede išvardytose svetainėse.

Atitinkami asmenys, subjektai ir įstaigos gali anksčiau nei 2023 m. lapkričio 30 d. pateikti Tarybai prašymą (kartu su patvirtinamaisiais dokumentais) persvarstyti sprendimą įtraukti juos į pirmiau nurodytą sąrašą šiuo adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

Atitinkamų asmenų, subjektų ir įstaigų dėmesys taip pat atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę apskųsti Tarybos sprendimą Europos Sąjungos Bendrajame Teisme laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 275 straipsnio antroje pastraipoje ir 263 straipsnio ketvirtoje bei šeštoje pastraipose nustatytų sąlygų.

---

(1)  OL L 285, 2012 10 17, p. 1.

(2)  OL L 195 I, 2023 8 3, p. 31.

(3)  OL L 134, 2006 5 20, p. 1.

(4)  OL L 195 I, 2023 8 3, p. 1.

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/22

---

Pranešimas duomenų subjektams, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos dalyvavimą Rusijos agresijoje prieš Ukrainą ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 765/2006 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos įsitraukimą į Rusijos agresiją prieš Ukrainą

(2023/C 275/10)

Duomenų subjektų dėmesys atkreipiamas į toliau nurodytą informaciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 2018/1725 (1) 16 straipsnį.

| Šio duomenų tvarkymo veiksmo teisinis pagrindas – Tarybos sprendimas 2012/642/BUSP (2) su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2023/1592 (3), ir Reglamentas (ES) Nr. 765/2006 (4), kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/1591 (5). |
| --- |
| Už šį duomenų tvarkymo veiksmą atsakingas duomenų valdytojas yra Europos Sąjungos Taryba, kuriai atstovauja Tarybos generalinio sekretoriato Išorės santykių generalinio direktorato (RELEX) generalinis direktorius, o tarnyba, kuriai pavesta atlikti šį duomenų tvarkymo veiksmą, yra Horizontaliųjų ir pasaulio reikalų direktoratas (RELEX 1), į kurį galima kreiptis šiuo adresu: |
| Council of the European Union |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Šio duomenų tvarkymo veiksmo teisinis pagrindas – Tarybos sprendimas 2012/642/BUSP (2) su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2023/1592 (3), ir Reglamentas (ES) Nr. 765/2006 (4), kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/1591 (5).

Už šį duomenų tvarkymo veiksmą atsakingas duomenų valdytojas yra Europos Sąjungos Taryba, kuriai atstovauja Tarybos generalinio sekretoriato Išorės santykių generalinio direktorato (RELEX) generalinis direktorius, o tarnyba, kuriai pavesta atlikti šį duomenų tvarkymo veiksmą, yra Horizontaliųjų ir pasaulio reikalų direktoratas (RELEX 1), į kurį galima kreiptis šiuo adresu:

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

Į TGS duomenų apsaugos pareigūną galima kreiptis šiuo el. pašto adresu:

Duomenų apsaugos pareigūnas

data.protection@consilium.europa.eu

Duomenų tvarkymo veiksmo tikslas – asmenų, kuriems taikomos Sprendime 2012/642/BUSP su pakeitimais, padarytais sprendimu (BUSP) 2023/1592, ir Reglamente (ES) Nr. 765/2006, kuris įgyvendinamas įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/1591, nustatytos ribojamosios priemonės, sąrašo sudarymas ir atnaujinimas.

Duomenų subjektai yra fiziniai asmenys, kurie atitinka Sprendime 2012/642/BUSP ir Reglamente (ES) Nr. 765/2006 nustatytus įtraukimo į sąrašą kriterijus.

Surinkti asmens duomenys apima duomenis, būtinus teisingam atitinkamo asmens tapatybės nustatymui, motyvų pareiškimą ir visus kitus su įtraukimo į sąrašą priežastimis susijusius duomenis.

Asmens duomenų tvarkymo teisinis pagrindas yra Tarybos sprendimai, priimti pagal ES sutarties 29 straipsnį, ir Tarybos reglamentai, priimti pagal SESV 215 straipsnį, kuriais fiziniai asmenys (duomenų subjektai) įtraukiami į sąrašą ir nustatomas turto įšaldymas ir kelionių apribojimai.

Tvarkyti duomenis būtina siekiant atlikti užduotį, vykdomą viešojo intereso labui pagal Reglamento (ES) 2018/1725 5 straipsnio 1 dalies a punktą arba vykdant teisines pareigas, išdėstytas pirmiau nurodytuose teisės aktuose, kurios taikomos duomenų valdytojui pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą.

Tvarkyti duomenis būtina dėl svarbių viešojo intereso priežasčių pagal Reglamento (ES) 2018/1725 10 straipsnio 2 dalies g punktą.

Taryba gali gauti duomenų subjektų asmens duomenis iš valstybių narių ir (arba) Europos išorės veiksmų tarnybos. Asmens duomenų gavėjos yra valstybės narės, Europos Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba.

Visi taikant ES autonomines ribojamąsias priemones Tarybos tvarkomi asmens duomenys bus saugomi 5 metus nuo tada, kai duomenų subjektas pašalinamas iš asmenų, kuriems taikomas turto įšaldymas, sąrašo arba kai baigiasi priemonės galiojimas, arba, jeigu pareiškiamas ieškinys Teisingumo Teisme, kol bus priimtas galutinis sprendimas. Asmens duomenis, esančius užregistruotuose Tarybos dokumentuose, Taryba saugo archyvavimo tikslais viešojo intereso labui, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2018/1725 4 straipsnio 1 dalies e punkte.

Tarybai gali reikėti su duomenų subjektu susijusiais asmens duomenimis keistis su trečiąja valstybe arba tarptautine organizacija Tarybai vykdant JT įtraukimo į sąrašus perkėlimą į teisės aktus arba tarptautinio bendradarbiavimo, susijusio su ES ribojamųjų priemonių politika, kontekste.

Nesant sprendimo dėl tinkamumo arba tinkamų apsaugos priemonių, duomenų perdavimas trečiajai valstybei arba tarptautinei organizacijai pagal Reglamento (ES) 2018/1725 50 straipsnį grindžiamas šia sąlyga (-omis):

| — | duomenų perdavimas yra būtinas dėl svarbių viešojo intereso priežasčių; |
| --- | --- |

—

duomenų perdavimas yra būtinas dėl svarbių viešojo intereso priežasčių;

| — | duomenų perdavimas yra būtinas siekiant pareikšti, vykdyti ar ginti teisinius reikalavimus. |
| --- | --- |

—

duomenų perdavimas yra būtinas siekiant pareikšti, vykdyti ar ginti teisinius reikalavimus.

Duomenų subjekto asmens duomenų tvarkymas nėra susijęs su automatizuotu sprendimų priėmimu.

Duomenų subjektai turi teisę į informaciją ir teisę į prieigą prie savo asmens duomenų. Jie taip pat turi teisę ištaisyti ir papildyti savo duomenis. Tam tikromis aplinkybėmis jie gali turėti teisę reikalauti, kad jų asmens duomenys būtų ištrinti, arba teisę prieštarauti, kad jų asmens duomenys būtų tvarkomi, arba prašyti, kad jų tvarkymas būtų apribotas.

Duomenų subjektai gali naudotis šiomis teisėmis nusiųsdami duomenų valdytojui e. laišką, kopiją nusiųsdami duomenų apsaugos pareigūnui, kaip nurodyta pirmiau.

Prie prašymo duomenų subjektai turi pridėti tapatybės dokumento kopiją savo tapatybei patvirtinti (asmens tapatybės kortelę arba pasą). Šiame dokumente turėtų būti nurodytas identifikavimo numeris, dokumentą išdavusi šalis, galiojimo laikas, vardas ir pavardė, adresas ir gimimo data. Visi kiti tapatybės dokumento kopijoje esantys duomenys, pavyzdžiui, nuotrauka ar kiti asmeniniai požymiai, gali būti užtušuoti.

Duomenų subjektai turi teisę pateikti skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui pagal Reglamentą (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Rekomenduojama, kad prieš darydami tai duomenų subjektai pirmiausia pamėgintų pasinaudoti teisių gynimo priemone kreipdamiesi į duomenų valdytoją ir (arba) Tarybos duomenų apsaugos pareigūną.

Nedarant poveikio galimybei imtis bet kokių teisminių, administracinių arba neteisminių teisių gynimo priemonių, duomenų subjektai gali pateikti skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui pagal Reglamentą (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OL L 295, 2018 11 21, p. 39.

(2)  OL L 285, 2012 10 17, p. 1.

(3)  OL L 195 I, 2023 8 3, p. 31.

(4)  OL L 134, 2006 5 20, p. 1.

(5)  OL L 195 I, 2023 8 3, p. 1.

---

Europos Komisija

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/24

---

Euro kursas (1)

2023 m. rugpjūčio 3 d.

(2023/C 275/11)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0932 |
| JPY | Japonijos jena | 156,24 |
| DKK | Danijos krona | 7,4517 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86468 |
| SEK | Švedijos krona | 11,7415 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9579 |
| ISK | Islandijos krona | 144,70 |
| NOK | Norvegijos krona | 11,2765 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,034 |
| HUF | Vengrijos forintas | 390,85 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,4598 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9390 |
| TRY | Turkijos lira | 29,4774 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6748 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4619 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,5331 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7985 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4678 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 422,79 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 20,3700 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,8397 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 582,02 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9795 |
| PHP | Filipinų pesas | 60,744 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 37,852 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,2996 |
| MXN | Meksikos pesas | 18,8294 |
| INR | Indijos rupija | 90,4965 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0932

JPY

Japonijos jena

156,24

DKK

Danijos krona

7,4517

GBP

Svaras sterlingas

0,86468

SEK

Švedijos krona

11,7415

CHF

Šveicarijos frankas

0,9579

ISK

Islandijos krona

144,70

NOK

Norvegijos krona

11,2765

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,034

HUF

Vengrijos forintas

390,85

PLN

Lenkijos zlotas

4,4598

RON

Rumunijos lėja

4,9390

TRY

Turkijos lira

29,4774

AUD

Australijos doleris

1,6748

CAD

Kanados doleris

1,4619

HKD

Honkongo doleris

8,5331

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7985

SGD

Singapūro doleris

1,4678

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 422,79

ZAR

Pietų Afrikos randas

20,3700

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,8397

IDR

Indonezijos rupija

16 582,02

MYR

Malaizijos ringitas

4,9795

PHP

Filipinų pesas

60,744

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

37,852

BRL

Brazilijos realas

5,2996

MXN

Meksikos pesas

18,8294

INR

Indijos rupija

90,4965

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/25

---

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

(2023/C 275/12)

Image 2

Kroatijos išleistos naujos proginės apyvartinės 2 eurų monetos nacionalinė pusė

Apyvartinės eurų monetos yra teisėta mokėjimo priemonė visoje euro zonoje. Siekdama informuoti visas šalis, kurių veikla susijusi su šiomis monetomis, ir plačiąją visuomenę, Komisija skelbia visų naujo eurų monetų dizaino variantų aprašą (1). Remiantis 2009 m. vasario 10 d. Tarybos išvadomis (2), euro zonos valstybėms narėms ir šalims, su Europos Sąjunga sudariusioms susitarimą dėl pinigų, kuriuo numatoma išleisti eurų monetas, suteikiama teisė išleisti tam tikrą proginių apyvartinių eurų monetų skaičių laikantis tam tikrų sąlygų – visų pirma tai turi būti tik 2 eurų nominalo monetos. Tokių monetų techninės charakteristikos yra tokios pat kaip kitų 2 eurų monetų, tačiau nacionalinėje pusėje yra proginis atvaizdas, turintis didelę simbolinę prasmę tai valstybei ar visai Europai.

Monetas leidžianti šalis – Kroatija.

Proga –2023 m. sausio 1 d. Kroatijoje kaip oficiali valiuta įvestas euras.

Dizaino aprašas. Monetoje horizontaliai iškaltas ją leidžiančios šalies pavadinimas „HRVATSKA“ (Kroatija) ir išleidimo metai „2023“, o jos vidinės dalies išoriniame krašte – frazė „ČLANICA EUROPODRUČJA“ (euro zonos narė). Iš šių užrašų simboliškai sudarytas stilizuotas euro simbolis „€“. Be to, monetos centre pavaizduotas vienas iš Kroatijos Respublikos herbo motyvų kroatiškas šachmatinis raštas – išskirtinis ir atpažįstamas Kroatijos simbolis.

Išorinėje dalyje (žiede) pavaizduota dvylika Europos Sąjungos vėliavos žvaigždučių.

Numatomas tiražas –250 000 monetų.

Išleidimo data – 2023 m. rugsėjo mėn.

---

(1)  Žr. OL C 373, 2001 12 28, p. 1, kur pavaizduotos visų 2002 m. išleistų eurų monetų nacionalinės pusės.

(2)  Žr. 2009 m. vasario 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas ir 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendaciją dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių (OL L 9, 2009 1 14, p. 52).

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/26

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2023 m. liepos 28 d.

dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 49 straipsnyje nurodytos paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje„Irish Grass Fed Beef“ (SGN)

(2023/C 275/13)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą (1),

kadangi:

| (1) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktą Airijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Irish Grass Fed Beef“ kaip saugomą geografinę nuorodą (SGN) paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktą Airijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Irish Grass Fed Beef“ kaip saugomą geografinę nuorodą (SGN) paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | 2022 m. vasario 21 d. Komisija gavo Jungtinės Karalystės (Šiaurės Airijos) pranešimą apie prieštaravimą ir su juo susijusį pagrįstą prieštaravimo pareiškimą. Prieštaravimas buvo pripažintas priimtinu. Airija ir Jungtinė Karalystė (Šiaurės Airija) surengė atitinkamas konsultacijas ir pasiekė susitarimą, kuriuo iš esmės keičiamas bendrasis dokumentas; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. vasario 21 d. Komisija gavo Jungtinės Karalystės (Šiaurės Airijos) pranešimą apie prieštaravimą ir su juo susijusį pagrįstą prieštaravimo pareiškimą. Prieštaravimas buvo pripažintas priimtinu. Airija ir Jungtinė Karalystė (Šiaurės Airija) surengė atitinkamas konsultacijas ir pasiekė susitarimą, kuriuo iš esmės keičiamas bendrasis dokumentas;

| (3) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Airija nusiuntė Komisijai dokumentus ir informaciją, susijusią su susitarimu, pasiektu su Jungtine Karalyste (Šiaurės Airija) per protesto procedūrą dėl paraiškos įregistruoti pavadinimą „Irish Grass Fed Beef“ kaip saugomą geografinę nuorodą, įskaitant iš esmės iš dalies pakeistą bendrąjį dokumentą; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Airija nusiuntė Komisijai dokumentus ir informaciją, susijusią su susitarimu, pasiektu su Jungtine Karalyste (Šiaurės Airija) per protesto procedūrą dėl paraiškos įregistruoti pavadinimą „Irish Grass Fed Beef“ kaip saugomą geografinę nuorodą, įskaitant iš esmės iš dalies pakeistą bendrąjį dokumentą;

| (4) | Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnį ir 51 straipsnio 4 dalį išnagrinėjo tą paraišką ir padarė išvadą kad ji atitinka tame reglamente nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

(4)

Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnį ir 51 straipsnio 4 dalį išnagrinėjo tą paraišką ir padarė išvadą kad ji atitinka tame reglamente nustatytas sąlygas;

| (5) | kad būtų galima pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį pateikti pranešimus apie prieštaravimą, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje reikėtų paskelbti to reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą bendrąjį dokumentą ir nuorodą į paskelbtą produkto specifikaciją, susijusius su pavadinimu „Irish Grass Fed Beef“, |
| --- | --- |

(5)

kad būtų galima pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį pateikti pranešimus apie prieštaravimą, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje reikėtų paskelbti to reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą bendrąjį dokumentą ir nuorodą į paskelbtą produkto specifikaciją, susijusius su pavadinimu „Irish Grass Fed Beef“,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas produkto „Irish Grass Fed Beef“ (SGN) (ES Nr.: PGI-IE+UK(NI)-02647 — 27.11.2020) bendrasis dokumentas ir nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsniu šio straipsnio pirmoje dalyje nurodytas paskelbimas suteikia teisę paprieštarauti pavadinimo „Irish Grass Fed Beef“ įregistravimui.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 28 d.

Komisijos vardu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL C 492, 2021 12 8, p. 12.

2

---

PRIEDAS

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Irish Grass Fed Beef“

ES Nr.: PGI-IE+UK(NI)-02647 – 27.11.2020

SKVN () SGN (X)

1.   (SKVN arba SGN) pavadinimas (-ai)

„Irish Grass Fed Beef“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Airija

Jungtinė Karalystė (Šiaurės Airija)

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis [nurodyta XI priede]

Klasė 1.1. Šviežia mėsa (ir subproduktai)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produktas „Irish Grass Fed Beef“ – tai šviežia ir šaldyta jautiena su kaulais ir be kaulų, įskaitant skerdenas, ketvirčius, gabalus su kaulais, pirminius gabalus be kaulų, maltą jautieną iš tų gabalų ir mažmeninio pardavimo pakuotes.

Produktas „Irish Grass Fed Beef“ pasižymi i) mažu bendru riebalų kiekiu, ii) tolygiu riebalų pasiskirstymu (riebalų intarpais), iii) ryškia vyšnių raudonumo mėsos spalva ir iv) dideliu riebalų kremiškumo / gelsvumo laipsniu. Produkto „Irish Grass Fed Beef“ mėsa yra sodri, standi, dvelkia žole, sultinga ir drėgna, jai būdingas tikras jautienos skonis ir minkštumas.

Skerdenos turi būti gaunamos iš dviejų kategorijų galvijų:

| i. | jaučių ir telyčių iki 36 mėnesių amžiaus, kurių skerdenos raumeningumas geresnis nei O-, o riebalingumas yra nuo 2+ iki 4+; |
| --- | --- |

i.

jaučių ir telyčių iki 36 mėnesių amžiaus, kurių skerdenos raumeningumas geresnis nei O-, o riebalingumas yra nuo 2+ iki 4+;

| ii. | mėsinių karvių iki 120 mėnesių amžiaus, kurių skerdenos raumeningumas geresnis nei O+, oriebalingumas yra nuo 2+ iki 5. |
| --- | --- |

ii.

mėsinių karvių iki 120 mėnesių amžiaus, kurių skerdenos raumeningumas geresnis nei O+, oriebalingumas yra nuo 2+ iki 5.

Produktas „Irish Grass Fed Beef“, priskiriamas i kategorijai, turi visus požymius, susijusius su vyšnių raudonumo mėsos spalva ir grietinėlės / geltona riebalų spalva bei išoriniu riebalų kiekiu, kaip aprašyta.

Produktas „Irish Grass Fed Beef“, aprašytas ii kategorijoje, turi dar ryškesnius geltonus riebalus ir sodresnę raudoną mėsos spalvą nei produktas iš jaučių ir telyčių kategorijos skerdenų. Vidutinis riebalų kiekis yra didesnis nei produkto iš i kategorijos skerdenų. Aukšto pH (> 5,8) skerdenos identifikuojamos ir neįtraukiamos.

.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Produktui „Irish Grass Fed Beef“ naudojami tik šie galvijai:

| a) | kurių mažiausiai 90 proc. pašaro sudaro žolė. Tai visų pirma ganyklų žolė, o žiemą – šienas; |
| --- | --- |

a)

kurių mažiausiai 90 proc. pašaro sudaro žolė. Tai visų pirma ganyklų žolė, o žiemą – šienas;

| b) | kurie per visą gyvenimą ganyklose ganosi mažiausiai 220 dienų per metus. Kiekvienais metais, kai tik yra tinkamos sąlygos, produktui „Irish Grass Fed Beef“ naudojami galvijai išginami į ganyklą, ir ištisas dienas iki 10 mėnesių praleidžia maitindamiesi žole. Paprastai galvijai parginami į tvartus lapkričio pabaigoje / gruodžio pradžioje, kai dėl oro ir žemės sąlygų žolė aktyviai nebeauga ir (arba) gyvuliai nebegali būti ganomi. Leidžiamas iki 40 dienų nuokrypis dėl išskirtinių aplinkybių, kurios apibrėžiamos taip: kai stabdantys veiksniai yra oro sąlygos, dirvožemio būklė, kitos aplinkos sąlygos arba gyvūnų gerovė.
  Šienu šeriama tik laikymo tvarte laikotarpiu (daugiausia (*1) 145 dienas). Šieno maistinę kokybę įvertina visi gamintojai. Galvijai gali būti šeriami ne žoliniais pašarais (pvz., šiaudais; pašariniais runkeliais; kukurūzais; kitais grūdais) ir koncentruotais pašarais, tačiau per visą gyvulio gyvenimą tai turi sudaryti ne daugiau kaip 10 proc. pašaro. Šie ne žoliniai pašarai naudojami tik esant būtinybei, pvz., nujunkymo laikotarpiu, žiemą, ekstremalių oro sąlygų epizodais ir galutiniu penėjimo laikotarpiu, bet tik tada, kai žolės / žolinių pašarų maistinė kokybė yra nepakankama, kad būtų užtikrinta optimalios mėsos skoninės savybės. Visas šienas turi būti šienaujamas geografinėje vietovėje. |
| --- | --- |

b)

kurie per visą gyvenimą ganyklose ganosi mažiausiai 220 dienų per metus. Kiekvienais metais, kai tik yra tinkamos sąlygos, produktui „Irish Grass Fed Beef“ naudojami galvijai išginami į ganyklą, ir ištisas dienas iki 10 mėnesių praleidžia maitindamiesi žole. Paprastai galvijai parginami į tvartus lapkričio pabaigoje / gruodžio pradžioje, kai dėl oro ir žemės sąlygų žolė aktyviai nebeauga ir (arba) gyvuliai nebegali būti ganomi. Leidžiamas iki 40 dienų nuokrypis dėl išskirtinių aplinkybių, kurios apibrėžiamos taip: kai stabdantys veiksniai yra oro sąlygos, dirvožemio būklė, kitos aplinkos sąlygos arba gyvūnų gerovė.

Šienu šeriama tik laikymo tvarte laikotarpiu (daugiausia (*1) 145 dienas). Šieno maistinę kokybę įvertina visi gamintojai. Galvijai gali būti šeriami ne žoliniais pašarais (pvz., šiaudais; pašariniais runkeliais; kukurūzais; kitais grūdais) ir koncentruotais pašarais, tačiau per visą gyvulio gyvenimą tai turi sudaryti ne daugiau kaip 10 proc. pašaro. Šie ne žoliniai pašarai naudojami tik esant būtinybei, pvz., nujunkymo laikotarpiu, žiemą, ekstremalių oro sąlygų epizodais ir galutiniu penėjimo laikotarpiu, bet tik tada, kai žolės / žolinių pašarų maistinė kokybė yra nepakankama, kad būtų užtikrinta optimalios mėsos skoninės savybės. Visas šienas turi būti šienaujamas geografinėje vietovėje.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Galvijai turi būti atsivesti ir auginami ganyklose, o penimi, paskerdžiami, jų mėsa atšaldyta ir padalinta į ketvirčius – geografinėje vietovėje.

Mėsos brandinimo procesas (mažiausiai 3 dienos arba, konkrečių gabalų atveju, 2 dienos), kuris yra būtinas norint užtikrinti produkto „Irish Grass Fed Beef“ skonines savybes, vyksta geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Produktai, kurie gali būti ženklinami SGN „Irish Grass Fed Beef“

| — | Šviežia ir šaldyta jautiena su kaulais ir be kaulų, įskaitant skerdenas, ketvirčius, gabalus su kaulais, pirminius gabalus be kaulų ir mažmeninio pardavimo pakuotes iš reikalavimus atitinkančių mėsinių galvijų kategorijų. |
| --- | --- |

—

Šviežia ir šaldyta jautiena su kaulais ir be kaulų, įskaitant skerdenas, ketvirčius, gabalus su kaulais, pirminius gabalus be kaulų ir mažmeninio pardavimo pakuotes iš reikalavimus atitinkančių mėsinių galvijų kategorijų.

| — | Malta jautiena, kurios sudėtyje yra 100 proc. jautienos, gautos iš atitinkamų kategorijų mėsinių galvijų, ir kurios sudėtyje yra ne mažiau kaip 90 proc. liesos jautienos. |
| --- | --- |

—

Malta jautiena, kurios sudėtyje yra 100 proc. jautienos, gautos iš atitinkamų kategorijų mėsinių galvijų, ir kurios sudėtyje yra ne mažiau kaip 90 proc. liesos jautienos.

| — | Maltos jautienos gaminiai (pvz., mėsainiai), kurių sudėtyje yra 100 proc. jautienos, gautos iš atitinkamų kategorijų mėsinių galvijų, ir kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 90 proc. liesos jautienos. |
| --- | --- |

—

Maltos jautienos gaminiai (pvz., mėsainiai), kurių sudėtyje yra 100 proc. jautienos, gautos iš atitinkamų kategorijų mėsinių galvijų, ir kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 90 proc. liesos jautienos.

Produktai, kurie gali būti ženklinami kaip gauti iš SGN „Irish Grass Fed Beef“

| — | Sudėtiniai jautienos produktai, kurių sudėtyje yra 100 proc. jautienos, gautos iš reikalavimus atitinkančių produktui „Irish Grass Fed Beef“ naudojamų kategorijų galvijų, ir kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 90 proc. liesos jautienos. |
| --- | --- |

—

Sudėtiniai jautienos produktai, kurių sudėtyje yra 100 proc. jautienos, gautos iš reikalavimus atitinkančių produktui „Irish Grass Fed Beef“ naudojamų kategorijų galvijų, ir kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 90 proc. liesos jautienos.

| — | Aukščiausios kokybės subproduktai (žandinė, uodega, storoji diafragma ir liežuvis), gaunami iš reikalavimus atitinkančių produktui naudojamų „Irish Grass Fed Beef“ kategorijų galvijų. |
| --- | --- |

—

Aukščiausios kokybės subproduktai (žandinė, uodega, storoji diafragma ir liežuvis), gaunami iš reikalavimus atitinkančių produktui naudojamų „Irish Grass Fed Beef“ kategorijų galvijų.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė yra Airijos sala, apimanti Airiją ir Šiaurės Airiją (1).

5.   Ryšys su geografine vietove

Priežastinis produkto ir vietovės, kurioje jis gaminamas, ryšys yra pagrįstas nekintančiomis jo skoninėmis savybėmis, kurios savo ruožtu lėmė įsitvirtinusį gerą vardą. Tarp Europos vartotojų, mažmenininkų, virėjų, žurnalistų ir nuomonės formuotojų produktas „Irish Grass Fed Beef“ turi gerą vardą, kuris pagrįstas ganymo ganyklose ir žolinių pašarų gamybos sistema, taikoma auginant ir penint reikalavimus atitinkančių kategorijų gyvūnus, iš kurių gaunama jautiena, apdorota pagal griežtą protokolą, todėl mėsa turi išskirtinę išvaizdą ir gerai žinomas skonines savybes.

Geografinės vietovės ypatumai. Natūralūs veiksniai ir praktinė patirtis

Unikali Airijos salos priklausomybė nuo žemės ūkio, kuriame galvijai šeriami žole, ir jos žolės augimo potencialas pripažįstami šimtmečius. Galvijų auginimas jau seniai buvo pripažintas neatsiejama Airijos ekonomikos dalimi.

Geografinėje vietovėje vyrauja vidutinis klimatas, žiemos švelnios, atšiaurios šalnos retos, taip pat reta aukšta temperatūra vasarą. Vyraujantys drėgni vakarų vėjai iš šiltų Golfo srovės vandenų užtikrina, kad saloje vyrautų ryškus okeaninis klimatas, dažnai lytų (iki 246 lietaus dienų per metus) ir būtų žema metinė temperatūra (retai žemesnė nei 0°C arba aukštesnė nei 25°C). Airijos pievose galima gauti vieną didžiausių nelaistomų žolynų derlių (12–16 t sausosios medžiagų (SM)/ha per metus) Europoje.

Airijos galvijų auginimo bandomis sistema skiriasi nuo kitų galvijų auginimo sistemų, nes ji atsiranda dėl tradicinių veislių (pvz., „Hereford“, „Angus“ ir „Shorthorn“) kryžminimo su abejomis pieninėmis veislėmis (turinčiomis stiprius karvių bruožus) ir kontinentinės Europos galvijų veislėmis (pvz., „Limousin“, „Charolais“ ir „Simmental“). Gautas ištvermingas mišrus gyvūnas yra optimaliai prisitaikęs prie įvairių geografinės vietovės klimato ir geografinių sąlygų.

Vykdant integruotą švietimą žemės ūkio srityje ir teikiant didelę paramą ūkyje, ūkininkams suteikiama galimybė naudotis pažangiausiais moksliniais tyrimais ir įgauti didžiausią pranašumą dėl pievose auginamų savo mėsinių galvijų. Paslaugomis gali naudotis visi ūkininkai ir naujai ūkininkavimo veikla užsiimantys asmenys. Ši mokslinė parama yra svarbus indėlis nuolat gerinant produkto „Irish Grass Fed Beef“ skonines savybes. Nors daugiausiai dėmesio skiriama vizualiai išskirtinės ir skanesnės jautienos gamybai, naujausiomis šio sektoriaus iniciatyvomis taip pat padedama produkto „Irish Grass Fed Beef“ gamintojams sutelkti dėmesį į savo jautienos gamybos įmonės anglies dioksido išmetimo rodiklio mažinimą.

Produkto „Irish Grass Fed Beef“ gamybos ūkiai yra labai svarbūs airių kaimo kraštovaizdžiui ir bendruomenėms. Istoriškai ši struktūra susiformavo aplink mažų ir vidutinių gyvenamųjų ūkių valdas, kurios buvo perduodamos iš kartos į kartą. Šioje struktūroje sodyba yra ganyklų ir gyvulių pašarų plotų centre, todėl galima reguliariai vizualiai įvertinti gyvulius (ganymąsi bandomis) ir skirti nuolatinį dėmesį gyvūnų gerovei, o tai labai prisideda prie mėsos skoninių savybių.

Iki pat šių dienų ši kaimiška sistema yra pripažintas Airijos kraštovaizdžio bruožas. Nors produkto „Irish Grass Fed Beef“ gamybos modelis nėra skirtas tik šeimos ūkiams ir nėra neprieinamas naujiems rinkos dalyviams, daugiau kaip 99 proc. ūkių gali būti laikomi „šeimos ūkiais“ (2), (3). Tačiau šėryklų, kuriose naudojami pramoninio ūkininkavimo metodai, intensyvus naudojimas neturint įrodymų, kad taikoma šeimos ūkio tipo ganyklų ir šėrimo žole praktika, nėra tinkamas produkto „Irish Grass Fed Beef“ gamybai.

Produkto „Irish Grass Fed Beef“ ūkiuose yra įsitvirtinusi tradicinė jautienos gamybos sistema, pagrįsta ekstensyviu auginimu ganyklose. Duomenys rodo, kad vienam gyvūnui vidutiniškai tenka daugiau kaip 3000 kvadratinių metrų žemės. Ūkininkavimo sistemos pagrindas – gausėjančios bandos ir iš kartos į kartą perduodami gyvulininkystės įgūdžiai. Vykdant šį procesą buvo išsaugotos jautienos gamybos žinios ir patirtis – abiem šiems aspektams svarbios ne tik vietos geografinės ir klimato sąlygos, bet ir gyvūnų gerovės reikalavimai. Ganyklose užaugintų galvijų mėsa tarptautiniu mastu siejama su gyvūnų didesne gerove, mažesniu stresu ir geresne sveikata.

Be to, ganyklų žolė ir visas žolinio pagrindo žiemos pašaras yra iš geografinės vietovės.

Produkto „Irish Grass Fed Beef“ gamybos sistemose pirmenybė teikiama šiems aspektams:

| — | ganant gyvulius ganyklose pasiekiamas didžiausias galimas galvijo svorio padidėjimas, |
| --- | --- |

—

ganant gyvulius ganyklose pasiekiamas didžiausias galimas galvijo svorio padidėjimas,

| — | vasarinės žolės perteklius nupjaunamas optimaliame žolės augimo etape (gegužės–birželio mėn.), kad būtų paruošti aukštos kokybės žieminiai pašarai, ir taip |
| --- | --- |

—

vasarinės žolės perteklius nupjaunamas optimaliame žolės augimo etape (gegužės–birželio mėn.), kad būtų paruošti aukštos kokybės žieminiai pašarai, ir taip

| — | maksimaliai padidinamas šiame šiene esančių sausųjų medžiagų virškinamumas. Šie veiksmai yra būtini siekiant užtikrinti, kad žolės silosas galės patenkinti didžiąją dalį gyvūno žiemos mitybos poreikių. |
| --- | --- |

—

maksimaliai padidinamas šiame šiene esančių sausųjų medžiagų virškinamumas. Šie veiksmai yra būtini siekiant užtikrinti, kad žolės silosas galės patenkinti didžiąją dalį gyvūno žiemos mitybos poreikių.

Naujausi tyrimai patvirtino, kad produkto „Irish Grass Fed Beef“ naudingų mineralų ir vitaminų, įskaitant kalcio, mangano, geležies, cinko, seleno, natrio, magnio, kalio, fosforo ir vitamino E, koncentracija yra daug didesnė nei žolinių pašarų nenaudojančiose arba mažai jas naudojančiose pašarų sistemose.

Specifinės produkto savybės

Žemės, žmonių ir gyvulių ryšiai rodo, kad produkto „Irish Grass Fed Beef“ ūkininkai teikia didelę reikšmę ganymui, nedideliam šeimos ūkiui, vietinei praktinei patirčiai ir pievų tvarkymui, ir tai suteikia mėsai toliau nurodytas specifines savybes.

Nustatyta, kad produktas „Irish Grass Fed Beef“ pasižymi specifinėmis maistinėmis savybėmis, dėl kurių jis skiriasi nuo produktų, kuriems naudojami galvijai šeriami naudojant pašarų sistemas, kuriose nėra žolinių pašarų arba jų yra mažai: produkto „Irish Grass Fed Beef“ sočiųjų riebalų rūgščių kiekis yra mažesnis nei jautienoje, gautoje iš galvijų, šeriamų naudojant pašarų sistemas, kuriose nėra žolinių pašarų arba jų yra mažai, o omega 3 lygis didesnis. Tyrimai taip pat parodė, kad dėl riebalų rūgščių kiekio skirtumų žole šertų galvijų mėsa įgis aiškų žolės skonį ir unikalias verdant atsiskleidžiančias savybes, pavyzdžiui, sudėtingesnius, riešutų poskonius.

Abiejų kategorijų produktų „Irish Grass Fed Beef“ mėsos ir riebalų spalva vizualiai skiriasi nuo jautienos, kuri gaunama iš galvijų, šeriamų naudojant pašarų sistemas, kuriose nėra žolinių pašarų arba jų yra mažai.

Neseniai atliktas tyrimas parodė, kad produkto „Irish Grass Fed Beef“ galvijų poodiniai riebalai yra maždaug 63 % geltonesni nei javų koncentratu šertų gyvulių. Didesnis geltonumas gali būti susijęs su didesniu karotinoidų (pvz., beta karotino ir liuteino) kiekiu geografinės vietovės ganyklose nei javų koncentratuose.

Teigiama, kad produkto „Irish Grass Fed Beef“ jautienos raumenų spalva yra tamsesnė (raudonesnė) nei grūdų koncentratu šertų gyvūnų.

Sodrų, sudėtingą, žolinį ir sultingą produkto „Irish Grass Fed Beef“ skonį bei savybes daugiausia lemia tradicinė ganymosi lauke sistema, kai gyvūnai ganykloje praleidžia daugiau nei 220 dienų (4) per metus ir daugiau nei 90 % jų raciono sudaro žolė iš geografinės vietovės.

Mėsos minkštumas (tekstūra) yra viena iš svarbiausių juslinių savybių, dėl ko vartotojams ši mėsa patinka ir yra skani valgyti. „Irish Grass Fed Beef“ būdingas ypatingas minkštumas yra elgesio su gyvuliais prieš skerdimą ir skerdenų atšaldymo bei skerdenų ir gabalų brandinimo po skerdimo rezultatas: šie veiksmai atliekami pagal tikslų planą, kurio Airijos ūkininkai ir perdirbėjai kruopščiai laikosi. Tai leidžia įvykti natūraliam skaidulų brandinimo / skaidymo procesui, dėl kurio jautiena tampa minkštesnė ir išryškėja natūralūs jos skoniai. Tokį rezultatą taip pat padeda pasiekti patikrinta mėsos technologija ir kontroliuojamas brandinimo procesas, kuriuo padidinamas minkštumas ir pašalinama šalčio sąlygoto raumenų susitraukimo rizika. Aukšto pH (> 5,8) skerdenos identifikuojamos ir neįtraukiamos.

Priežastinis ryšys. Reputacija

Produktas „Irish Grass Fed Beef“ yra žemės, žmonių ir gyvūnų ryšių, taip pat žmogiškųjų veiksnių, susijusių su tradicine regiono ganymo sistema, Airijos ūkininkavimo sistema ir produkto „Irish Grass Fed Beef“ ūkininkų taikomais pievų valdymo būdais, rezultatas.

Gaunama išskirtinė aukštos kokybės minkšta jautiena, pasižyminti unikalia išvaizda, skoniu ir maistinėmis savybėmis. Šias savybes labai vertina vartotojai, virėjai ir maisto pirkėjai.

Produktas „Irish Grass Fed Beef“ įsitvirtino dviejose atskirose aukščiausios kokybės rinkose, grindžiamose regioniniais kulinariniais skirtumais ir pageidavimais:

| i. | produktas „Irish Grass Fed Beef“ iš jaučių ir telyčių skerdenų sulaukė palankumo įvairiose rinkose, įskaitant Nyderlandus, Vokietiją, Belgiją ir Liuksemburgą; jis šiose rinkose parduodamas už didesnę kainą; |
| --- | --- |

i.

produktas „Irish Grass Fed Beef“ iš jaučių ir telyčių skerdenų sulaukė palankumo įvairiose rinkose, įskaitant Nyderlandus, Vokietiją, Belgiją ir Liuksemburgą; jis šiose rinkose parduodamas už didesnę kainą;

| ii. | produktas „Irish Grass Fed Beef“ iš reikalavimus atitinkančių karvių skerdenų yra populiariausia jautienos rūšis tose Europos zonose, kur pirmenybė teikiama sodresnei, labai aromatingai subrendusių gyvūnų jautienai (pvz., Prancūzijoje ir Šiaurės Ispanijoje). Ši rinkos niša pastaruoju metu labai išsiplėtė – tai liudija tarp žinomiausių Europos virėjų vyraujanti aukštos klasės kulinarijos tendencija brandinti karvių mėsą (pvz., Galicijos veislės). |
| --- | --- |

ii.

produktas „Irish Grass Fed Beef“ iš reikalavimus atitinkančių karvių skerdenų yra populiariausia jautienos rūšis tose Europos zonose, kur pirmenybė teikiama sodresnei, labai aromatingai subrendusių gyvūnų jautienai (pvz., Prancūzijoje ir Šiaurės Ispanijoje). Ši rinkos niša pastaruoju metu labai išsiplėtė – tai liudija tarp žinomiausių Europos virėjų vyraujanti aukštos klasės kulinarijos tendencija brandinti karvių mėsą (pvz., Galicijos veislės).

Vartotojų tyrimai patvirtina aiškius vizualinius, skonio ir sudėties skirtumus tarp produkto „Irish Grass Fed Beef“ ir jautienos, gaunamos galvijus šeriant ne žoliniais pašarais arba pašarais, kuriuose mažai žolės. 2011 m. buvo atlikti jautienos skonio tyrimai trijose Europos rinkose (Vokietijoje, Nyderlanduose ir Italijoje), siekiant nustatyti, kaip vartotojai suvokia produkto „Irish Grass Fed Beef“ skonines savybes, lyginant su konkurentų jautiena. Visose trijose rinkose produktas „Irish Grass Fed Beef“ buvo įvertintas geriau pagal skonio intensyvumą, tekstūrą ir riebalų sluoksnio / riebalų intarpų balansą mėsoje.

Įvairūs specialistai produktą „Irish Grass Fed Beef“ apibūdina kaip turintį išskirtines ir specifines skonines savybes:

| — | „turtingą skonį“, |
| --- | --- |

—

„turtingą skonį“,

| — | „sultingumą“, |
| --- | --- |

—

„sultingumą“,

| — | „kaip vieną iš skaniausių jautienų pasaulyje“. |
| --- | --- |

—

„kaip vieną iš skaniausių jautienų pasaulyje“.

Taip pat vertinamas minkštumas:

| — | „užkariavo šios mėsos... kokybė (ir) minkštumas“, |
| --- | --- |

—

„užkariavo šios mėsos... kokybė (ir) minkštumas“,

| — | „mėsa itin minkšta“. |
| --- | --- |

—

„mėsa itin minkšta“.

2018 ir 2019 m. konkurso „World Steak Challenge“ kategorijoje „Grass Fed“ Airijos kepsniams skirta daugiau medalių nei bet kurios kitos šalies kepsniams 2019 m., kai ekspertų degustacinės komisijos įvertino kepsnius iš 25 šalių, produkto „Irish Grass Fed Beef“ nugarinei, antrekotui ir filė buvo skirtas rekordinis skaičius medalių – 83 – daugiau nei bet kurios kitos konkuruojančios šalies jautienos produktui, o taip pat geriausios pasaulyje filė apdovanojimas. Dar 85 medaliai buvo laimėti 2021 m. konkurse „World Steak Challenge“, iš kurių 52 medaliai buvo aukso.

„Gausūs riebalų intarpai jautienoje, gautoje iš žole šertų galvijų – nuostabu.“„Švelni ir kvapni, turinti nežymų riešutų poskonį, trumpas skaidulas, mažą rūgštingumą, itin sultinga – oho.“ Žurnalas „BEEF“, 2009 m., teisėjų komentarai apie produkto „Irish Grass Fed Beef“ pergalę geriausių pasaulio kepsnių konkurse.

Produktas „Irish Grass Fed Beef“ naudojamas daugelyje žinomiausių restoranų visame pasaulyje. CIBC (Airiškos jautienos virėjų klubas, angl. „Chefs Irish Beef Club“), turintis devynis skyrius Europoje ir tarptautiniu mastu apjungiantis daugiau nei 100 virėjų, pasirinko naudoti ir reklamuoti produktą „Irish Grass Fed Beef“ kaip savo pasirinktą jautieną. Tarptautiniame CIBC šefų ir „Bocuse d’Or“ laimėtojų susirinkime (2013 m. birželio mėn.) buvo girdėti daug liaupsių produktui „Irish Grass Fed Beef“, iš kurių galima paminėti

| — | virėją Mario Corti iš Vokietijos: „Man patinka jautiena, gauta iš žole šertų galvijų, o produktas „Irish Grass Fed Beef“ yra geriausia, ką tik galima rasti...“ |
| --- | --- |

—

virėją Mario Corti iš Vokietijos: „Man patinka jautiena, gauta iš žole šertų galvijų, o produktas „Irish Grass Fed Beef“ yra geriausia, ką tik galima rasti...“

| — | virėją Jean-Paul Jeunet: „Savo svečiams noriu geriausio, o Airijoje auga žolė, vyrauja tinkamas klimatas ir visus metus galvijai ganosi lauke – tai labai įdomu.“ |
| --- | --- |

—

virėją Jean-Paul Jeunet: „Savo svečiams noriu geriausio, o Airijoje auga žolė, vyrauja tinkamas klimatas ir visus metus galvijai ganosi lauke – tai labai įdomu.“

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

https://assets.gov.ie/202726/824a7d14-f441-4bf4-95d1-6b33a55af041.pdf

---

(*1)  Taip pat žr. 3.3 skirsnio b punktą.

(1)  Nuorodos į „salą“ apima mažąsias Airijos ir Šiaurės Airijos salas.

(2)  Airijos centrinės statistikos tarnybos paskelbtame 2016 m. Ūkių struktūrų tyrime 99,6 proc. Airijos ūkių buvo priskirti šeimos ūkiams. Šeimos ūkiai yra valdomi kaip šeimos įmonės (įskaitant visus ūkius, kurie registruoti kaip komercinės įmonės). (Nuor. CSO). SGN tikslais turi būti akivaizdu, jog taikoma šeimos ūkio tipo ganyklų ir šėrimo žole praktika

(3)  Šiaurės Airijoje 2016 m. ES ūkių struktūros tyrimas parodė, kad ūkiai visų pirma yra šeimos valdomos įmonės – 99 proc. ūkių valdytojų yra ūkių savininkai, sutuoktiniai ir kiti šeimos nariai.

(4)  Taip pat žr. 3.3 skirsnio b punktą.

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/33

---

Vynininkystės sektoriaus tradicinio termino pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vyno sektoriaus kilmės vietos nuorodų, geografinių nuorodų ir tradicinių terminų apsaugos paraiškų, prieštaravimo procedūros, vartojimo apribojimų, produkto specifikacijų keitimo, apsaugos panaikinimo, ženklinimo ir pateikimo, 28 straipsnio 3 dalį ir 34 straipsnį

„Vino generoso“

(2023/C 275/14)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/34 (1) 22 straipsnio 1 dalį ir 27 straipsnio 1 dalį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per du mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

TRADICINIO TERMINO PAKEITIMO PARAIŠKA

„Vino generoso“

Gavimo data: 2023 m. gegužės 5 d.

Puslapių skaičius (įskaitant šį puslapį): 4

Pakeitimo paraiškos kalba: Ispanų

Bylos numeris: Ares(2023) 3171190

Tradicinis terminas, dėl kurio teikiama pakeitimo paraiška: „Vino generoso“

Pareiškėjas: Maisto pramonės generalinis direktoratas, Ispanijos žemės ūkio, žuvininkystės ir maisto ministerija

Visas adresas (gatvė, namo numeris, vietovė, pašto kodas, šalis):

Po Infanta Isabel, 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Pilietybė: Ispanijos

Telefonas, faksas, e. paštas

Tel. +34 913475397

Faks. +34 913475410

E. paštas: dgia@mapa.es; sgccala@mapa.es

Pakeitimo aprašymas

Duomenų bazėje „eAmbrosia“ tradicinio termino „vino generoso“ apibrėžties santraukoje / vartojimo sąlygose nustatyta, kad:

„[Komisijos reglamento (EB) Nr. 606/2009 III priedo B dalies 8 punktas] arba vynai, žymimi SKVN „Montilla-Moriles“, atitinkantys pirmiau pateiktą apibrėžtį, su sąlyga, kad gamybos proceso metu nepridedama alkoholio, o jų faktinė natūraliai išgauta alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 15 tūrio proc.“

Ši apibrėžtis / šios vartojimo sąlygos yra susijusi (-ios) su Komisijos reglamentu (EB) Nr. 606/2009, kuris panaikintas Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/934, kurio III priedo B dalies 8 punkte nustatytos tradicinio termino „vino generoso“ vartojimo taisyklės:

„Likerinių vynų atveju specialiu tradiciniu terminu „vino generoso“ apibūdinami tik sausi likeriniai vynai su saugoma kilmės vietos nuoroda, visiškai arba iš dalies pagaminti flor procesu ir:

| — | tik iš baltųjų vynuogių, gautų iš „Palomino de Jerez“, „Palomino fino“, „Pedro Ximénex“, „Verdejo“, „Zalema“ ir „Garrido Fino“ vynuogių veislių, |
| --- | --- |

—

tik iš baltųjų vynuogių, gautų iš „Palomino de Jerez“, „Palomino fino“, „Pedro Ximénex“, „Verdejo“, „Zalema“ ir „Garrido Fino“ vynuogių veislių,

| — | išleisti į rinką tik po brandinimo ąžuolinėse statinėse vidutiniškai dvejus metus. |
| --- | --- |

—

išleisti į rinką tik po brandinimo ąžuolinėse statinėse vidutiniškai dvejus metus.

Pirmoje pastraipoje minėtas flor procesas – tai biologinis procesas, kuris vyksta, kai pasibaigus bendrai alkoholio fermentacijai misoje, vyno laisvojo sluoksnio paviršiuje savaime susidaro tipiškų mielių plėvelė, ir produktui suteikia būdingų analitinių ir juslinių savybių.“

Apibrėžtis / vartojimo sąlygos pakeista (-os) taip:

„Terminu „vino generoso“ apibūdinami tik vynai ir sausi likeriniai vynai, priskiriami 1 ir 3 vynuogių produktų kategorijoms pagal 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalį, žymimi saugomomis kilmės vietos nuorodomis „Condado de Huelva“, „Jerez-Xérès-Sherry“, „Lebrija“, „Málaga“, „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda“, „Montilla-Moriles“ ir „Rueda“:

| 1. | pagaminti tik iš baltųjų vynuogių, išaugintų iš veislių, kurias leidžiama naudoti kiekvienos iš pirmiau minėtų saugomų kilmės vietos nuorodų atveju, vynmedžių; |
| --- | --- |

1.

pagaminti tik iš baltųjų vynuogių, išaugintų iš veislių, kurias leidžiama naudoti kiekvienos iš pirmiau minėtų saugomų kilmės vietos nuorodų atveju, vynmedžių;

| 2. | išleisti į rinką tik po brandinimo ąžuolinėse statinėse vidutiniškai ne trumpiau kaip dvejus metus; |
| --- | --- |

2.

išleisti į rinką tik po brandinimo ąžuolinėse statinėse vidutiniškai ne trumpiau kaip dvejus metus;

| 3. | kurių laisvojo sluoksnio paviršiuje, pasibaigus bendrai alkoholio fermentacijai misoje, savaime susidaro tipiškų mielių plėvelė (vadinamasis flor procesas), kuri produktui suteikia būdingų analitinių ir juslinių savybių, išskyrus tradicinius sausus vynus, žymimus SKVN „Málaga“; |
| --- | --- |

3.

kurių laisvojo sluoksnio paviršiuje, pasibaigus bendrai alkoholio fermentacijai misoje, savaime susidaro tipiškų mielių plėvelė (vadinamasis flor procesas), kuri produktui suteikia būdingų analitinių ir juslinių savybių, išskyrus tradicinius sausus vynus, žymimus SKVN „Málaga“;

| 4. | kurių faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 14 tūrio proc. 1 kategorijos vynų atveju ir 15 tūrio proc. 3 kategorijos vynų atveju, išskyrus šiuo metu galiojančiuose ES teisės aktuose nustatytas išimtis; |
| --- | --- |

4.

kurių faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 14 tūrio proc. 1 kategorijos vynų atveju ir 15 tūrio proc. 3 kategorijos vynų atveju, išskyrus šiuo metu galiojančiuose ES teisės aktuose nustatytas išimtis;

| 5. | kuriuose didžiausias redukuojančiųjų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis yra:






  a) | 4 g/l |
| --- | --- | --- |

5.

kuriuose didžiausias redukuojančiųjų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis yra:

a)

4 g/l

| b) | arba 9 g/l, jei bendrasis rūgštingumas, išreikštas vyno rūgšties gramais litre, nėra daugiau kaip 2 g mažesnis už liekamojo cukraus kiekį, |
| --- | --- |

b)

arba 9 g/l, jei bendrasis rūgštingumas, išreikštas vyno rūgšties gramais litre, nėra daugiau kaip 2 g mažesnis už liekamojo cukraus kiekį,

| c) | arba tik likerinių vynų atveju specifikacijoje nustatytas kiekis, taikomas sauso vyno kategorijai.“ |
| --- | --- |

c)

arba tik likerinių vynų atveju specifikacijoje nustatytas kiekis, taikomas sauso vyno kategorijai.“

Pakeitimo priežasčių paaiškinimas

Tradicinis terminas „vino generoso“ yra viena iš geriausią vardą ir giliausias tradicijas turinčių Andalūzijos saugomų kilmės vietos nuorodų. Jis minimas įvairiuose teisės aktuose, kuriais pripažįstamos SKVN.

Tradicinis terminas šiuo metu saugomas ir jo vartojimas reglamentuojamas Europos Sąjungos lygmeniu pagal 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007, 112 straipsnio a punktą ir 113 straipsnį.

Jis taip pat apibrėžtas 2019 m. kovo 12 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vynuogių auginimo zonų, kuriose galima padidinti alkoholio koncentraciją, leidžiamų vynininkystės metodų ir apribojimų, taikytinų vynuogių produktų gamybai ir laikymui, mažiausios procentinės alkoholio koncentracijos šalutiniuose produktuose bei tų produktų šalinimo ir OIV bylų paskelbimo, III priedo B dalies 8 punkte. Be to, šis terminas iš pradžių buvo įtrauktas į Europos Komisijos elektroninę duomenų bazę „e-Bacchus“, kuri buvo pakeista elektroniniu registru „eAmbrosia“. Vartojama apibrėžtis pagrįsta nuoroda 2009 m. liepos 10 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 606/2009, kuriuo nustatoma tam tikra Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 taikymo vynuogių produktų kategorijoms, vynininkystės metodams ir jų apribojimams tvarka, vėliau panaikinto 2019 m. kovo 12 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/934, III priedo B dalies 8 punkte, paliekant 2009 m. liepos 10 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 606/2009 nustatytas apibrėžtis.

Siekiant aiškumo, skaidrumo ir teisinio tikrumo, pagal 2023 m. vasario 22 d. Regioninės žemės ūkio, žuvininkystės, vandens ir kaimo plėtros ministerijos nutarimą, paskelbtą 2023 m. kovo 3 d. Andalūzijos oficialiajame leidinyje (BOJA) Nr. 42, buvo reglamentuojami tam tikri tradiciniai vynų, žymimų saugomomis kilmės vietos nuorodomis, terminai. Nutarimas yra tinkama teisinė priemonė tradiciniams terminams patvirtinti ir vėlesniems jų pakeitimams ES registre atlikti. Siekiant užtikrinti teisinį perėjimą nuo dabartinės tradicinio termino „vino generoso“ ir susijusių saugomų tradicinių terminų teisinės sistemos, buvo nustatyta ir paskelbta apibrėžtis. Apibrėžtyje apibūdinamos saugomų kilmės vietos nuorodų, kurių atveju vartojamas tradicinis terminas, ypatybės ir bendri bruožai. Taip sudaromos sąlygos sąžiningai gamintojų konkurencijai ir kartu pateikiama aiški informacija vartotojams. Viena iš naujų naujosios apibrėžties ypatybių yra ta, kad joje nurodomos konkrečios saugomos kilmės vietos nuorodos, kurių atveju leidžiama vartoti šį tradicinį terminą. Be šešių Andalūzijos kilmės vietos nuorodų, taip pat nurodoma „Rueda“, nes jos specifikacijoje visada buvo vartojamas šis tradicinis terminas.

Pasirašančiojo subjekto pavadinimas: Maisto pramonės generalinis direktoratas

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 46.

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/36

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas

(2023/C 275/15)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 (1) 6b straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE VALSTYBĖS NARĖS KILMĖS PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

[Reglamentas (ES) Nr. 1151/2012]

„Volailles de Licques“

ES Nr. PGI-FR-0162-AM01 - 11.5.2023

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Produkto pavadinimas

„Volailles de Licques“

2.   Valstybė narė, kuriai priklauso geografinė vietovė

Prancūzija

3.   Valstybės narės institucija, pranešanti apie standartinį pakeitimą

Žemės ūkio ir apsirūpinimo maistu savarankiškumo ministerija

—

4.   Patvirtinto (-ų) pakeitimo (-ų) aprašymas

1.   Kompetentinga valstybės narės įstaiga

Pridedami valstybės narės kompetentingos tarnybos – Nacionalinio kilmės nuorodų ir kokybės instituto (pranc. Institut national de la qualité et de l'origine, INAO) – duomenys.

Pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

2.   Grupė

Nurodomi apsaugos ir administravimo institucijos QUALICNOR kontaktiniai duomenys ir jos teisinė forma.

Pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

3.   Produkto aprašymas

Pakeitimu numatoma auginti šias papildomas produktų, kuriems suteikiama SGN, rūšis:

| — | pulardas; |
| --- | --- |

—

pulardas;

| — | perlinių vištų kaplūnus. |
| --- | --- |

—

perlinių vištų kaplūnus.

Grupė jau daugelį metų augina šias dvi rūšis šioje vietovėje. Pulardų geras vardas žinomas jau nuo 1987 m., o perlinių vištų kaplūnų – nuo 2010-ųjų.

Skirsnis papildomas kiekvienos rūšies atitikties kriterijais ir jusliniais aprašymais.

Įterpiamas gilus užšaldymas ir įvairios galimos pakavimo formos. Perdirbėjai galės įvairesniais būdais pateikti savo produkciją, kad patenkintų vartotojų lūkesčius ir kartu užtikrintų produktų kokybę.

Pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

4.   Geografinė vietovė

Vietovė pasikeitė dėl administracinių pakeitimų, atsiradusių sujungus galiojančioje specifikacijoje nustatytos vietovės komunas.

Šie pakeitimai neturi įtakos pradinei geografinei vietovei.

Pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

5.   Įrodymai, kad produktas kilęs iš geografinės vietovės

Įterpiamos šios dalys:

| — | ūkinės veiklos vykdytojų geografinėje vietovėje kategorija; |
| --- | --- |

—

ūkinės veiklos vykdytojų geografinėje vietovėje kategorija;

| — | ūkinės veiklos vykdytojų identifikavimo deklaracija patvirtinimo apie jų sugebėjimo vykdyti atitinkamą veiklą išdavimo tikslais (patvirtinimas išduodamas iki veiklos pradžios). |
| --- | --- |

—

ūkinės veiklos vykdytojų identifikavimo deklaracija patvirtinimo apie jų sugebėjimo vykdyti atitinkamą veiklą išdavimo tikslais (patvirtinimas išduodamas iki veiklos pradžios).

Pridedama produkto atsekamumo visose grandyse lentelė.

Pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

6.   Gamybos būdas

5.2 dalis. Naudojamos veislės

Apibrėžiami veislių pasirinkimo ar veislių kryžminimo kriterijai.

Visos veislės lėtai auga ir tinka auginti lauke. Pagal specifikacijoje nustatytas lesinimo ir auginimo sąlygas, naudojamų veislių paukščiai ir juos sukryžminus gauti paukščiai turi būti tokie, kad sukakus mažiausiam jų skerdimo amžiui jų skerdenos atitiktų mažiausią reikalaujamą skerdenos svorį. Be to, pridėtoje lentelėje apibendrinamas kiekvienos rūšies fenotipas.

5.3 dalis. Auginimo būdas

Įterpiamos specialios kaplūnų ir perlinių vištų kaplūnų auginimo taisyklės. Kaplūnai kastruojami ne vėliau nei 63 dienų amžiaus, o perlinių vištų kaplūnai – ne vėliau nei 91 dienos amžiaus. Penėjimo laikotarpiu, kuris prasideda ne anksčiau nei nuo 125 auginimo dienos, kaplūnai laikomi paukštidėje ne ilgiau kaip 4 savaites. Paukštidėse įdiegta apšvietimo programa.

5.4 dalis. Lesalai

Grūdų procentinė dalis lesalų mišinio masėje sumažinama nuo 75 iki 70 %.

Įterpiamas žaliavų, iš kurių gali būti sudarytas lesalas, sąrašas.

5.5 dalis. Paukštidės ir auginimo aptvarai

Šiuo metu galiojančioje specifikacijoje aptvarų aprašymo nėra. Paprastai aptvaruose turi augti medžių. Pateikiama išsami informacija apie plotų apsodinimą (medžių rūšys ir skaičius). Kiekvienai paukščių rūšiai nurodomas mažiausias vienam paukščiui tenkantis aptvaro plotas, kuris keičiamas tą dieną, kai paimama dalis pulardų ir kaplūnų paukščių. Įterpiamas sanitarinės pertraukos laikotarpis, kurio reikia laikytis auginant atskirus pulkus, taip pat aptvarų priežiūros sąlygos.

Kalbant apie perlines vištas, įterpiami konkretūs kriterijai, susiję su lauko voljero įrengimu ir laktų įtaisymu paukštidėse.

Taip pat pateikiami auginimo paukštidėse kriterijai. Visi paukščiai auginami stacionariose ar kilnojamosiose paukštidėse, auginant tik vieną paukščių pulką. Didžiausias kiekvienos stacionarios paukštidės dydis yra 400 m2, kilnojamosios – 150 m2. Skirsnio pabaigoje pateikiama lentelė, kurioje nurodomas didžiausias gyvūnų tankis vienoje paukštidėje.

5.6 dalis. Trumpiausia sanitarinės pertraukos paukštidėje trukmė

Įterpiamas įpareigojimas išvalyti ir dezinfekuoti paukštides, kai naminiai paukščiai paimami iš paukštidės, taip pat įterpiamas sanitarinės pertraukos laikotarpis.

5.7 dalis. Paėmimo, vežimo ir skerdimo sąlygos

Įterpiamas trumpiausias 5 valandų paukščių nelesinimo iki paimant laikotarpis.

Įterpiamas ne ilgesnis nei 3 valandų vežimo laikas ir 30 minučių laukimo skerdykloje trukmė.

Pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

7.   Ryšys su geografine vietove

Šiuo metu galiojančios specifikacijos skyrius „Ryšys su geografine vietove“ buvo nuodugniai peržiūrėtas. Jis perskirstytas į tris dalis, kad būtų galima išskirti geografinės vietovės, produkto ir priežastinio ryšio ypatumus. Formuluotės supaprastintos, pašalinta daug iliustracijų ir istorinių nuorodų.

Pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

8.   Ženklinimas

Dabartinė pastraipa išbraukiama ir pakeičiama sakiniu, kuriame nurodomi privalomi elementai.

Pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

9.   Kontrolės įstaiga

Nurodomi Prancūzijoje už kontrolę atsakingų kompetentingų institucijų – Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto (pranc. Institut national de la qualité et de l'origine, INAO) ir Konkurencijos, vartojimo reikalų ir kovos su sukčiavimu generalinio direktorato (pranc. Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes, DGCCRF) – kontaktiniai duomenys. Sertifikavimo įstaigos pavadinimą ir kontaktinius duomenis galima rasti INAO svetainėje ir Europos Komisijos duomenų bazėje.

Pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

10.   Nacionaliniai reikalavimai

Skirsnis pateikiamas kaip lentelė, kurioje nurodomi pagrindiniai tikrintini punktai ir jų vertinimo metodas

Pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Volailles de Licques“

ES Nr. PGI-FR-0162-AM01 - 11.5.2023

SKVN ( ) SGN (X)

1.   [SKVN arba SGN] pavadinimas (-ai)

„Volailles de Licques“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis [nurodyta XI priede]

1.1 klasė. Šviežia mėsa (ir subproduktai)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Volailles de Licques“ yra vištinių būrio paukščiai. Jie gaunami iš atsparių, lėtai augančių veislių, todėl paukščius galima ilgai auginti ir skersti beveik sulaukusius lytinės brandos.

„Volailles de Licques“ savybės:

| — | geras raumeningumas; |
| --- | --- |

—

geras raumeningumas;

| — | skerdenos pasižymi geru riebalų sluoksniu ir mėsingumu, mėsa standi; |
| --- | --- |

—

skerdenos pasižymi geru riebalų sluoksniu ir mėsingumu, mėsa standi;

| — | gerai išvystyti krūtinės ir šlaunų raumenys. |
| --- | --- |

—

gerai išvystyti krūtinės ir šlaunų raumenys.

„Volailles de Licques“ gaunama iš šių rūšių paukščių:

viščiukai – auginami ne trumpiau kaip 81 dieną. Mažiausias skerdenos svoris – 1,30 kg iš dalies išdarinėtos ir 0,95 kg išdarinėtos, be subproduktų, paruoštos gaminti;

perlinės vištos – auginamos ne trumpiau kaip 94 dienas. Mažiausias skerdenos svoris – 1,10 kg iš dalies išdarinėtos ir 0,85 kg išdarinėtos, be subproduktų, paruoštos gaminti;

kalakutai – auginami ne trumpiau kaip 140 dienų. Mažiausias skerdenos svoris – 2,70 kg iš dalies išdarinėtos ir 2,30 kg išdarinėtos, be subproduktų, paruoštos gaminti;

kaplūnai – auginami ne trumpiau kaip 150 dienų. Mažiausias skerdenos svoris – 2,90 kg iš dalies išdarinėtos ir 2,50 kg išdarinėtos, be subproduktų, paruoštos gaminti;

pulardos – auginamos ne trumpiau kaip 120 dienų. Mažiausias skerdenos svoris – 1,95 kg iš dalies išdarinėtos ir 1,65 kg išdarinėtos, be subproduktų, paruoštos gaminti;

perlinių vištų kaplūnai – auginami ne trumpiau kaip 150 dienų. Mažiausias skerdenos svoris – 1,80 kg iš dalies išdarinėtos ir 1,40 kg išdarinėtos, be subproduktų, paruoštos gaminti;

„Volailles de Licques“ produktas parduodamas šviežiomis arba giliai užšaldytomis skerdenomis arba supjaustytas gabalais (išskyrus iš dalies išdarinėtus paukščius). Skerdenos turi atitikti A klasės pateikimo kriterijus. Gabalai turi atitikti A klasės pateikimo kriterijus ir būti išpjaustyti iš skerdenų, kurios atitinka mažiausią paruoštų gaminti skerdenų svorį. „Volailles de Licques“ produktas tiekiamas nesupakuotas arba supakuotas naudojant plėvelę, vakuuminę pakuotę arba modifikuotą atmosferą.

Jis pateikiamas:

| — | paruoštas gaminti; |
| --- | --- |

—

paruoštas gaminti;

| — | iš dalies išdarinėtas; |
| --- | --- |

—

iš dalies išdarinėtas;

| — | gabalais. |
| --- | --- |

—

gabalais.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Remiantis svertiniu suvartojimo vidurkiu, penėjimo etapu duodamų lesalų kiekyje turi būti ne mažiau kaip 70 % grūdų ir jų produktų.

Grūdų produktų procentinė dalis neturi viršyti 15 % viso lesalo masės.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Naminių paukščių auginimas nuo jaunų gyvūnų atvežimo.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Etiketėje nurodomas pavadinimas „Volailles du Licques“ ir tame pačiame regėjimo lauke pateikiamas Europos Sąjungos SGN simbolis.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Visa geografinė vietovė yra tik Pa de Kalė departamente ir apima toliau nurodytus administracinius vienetus.

Visa apygardų teritorija: Boulogne-sur-Mer, Calais, Montreuil, Saint-Omer.

Visa komunų teritorija: Anvin, Aubrometz, Auchy-au-Bois, Aumerval, Auxi-le-Château, Bailleul-lès-Pernes, Beauvoir-Wavans, Bergueneuse, Blessy, Boffles, Bonnières, Boubers-sur-Canche, Bourecq, Bouret-sur-Canche, Bours, Boyaval, Buire-au-Bois, Conchy-sur-Canche, Conteville-en-Ternois, Eps, Equirre, Erin, Estrée-Blanche, Fiefs, Fleury, Floringhem, Fontaine-l'Etalon, Fontaine-lès-Boulans, Fontaine-lès-Hermans, Fortel-en-Artois, Frévent, Gennes-Ivergny, Ham-en-Artois, Haravesnes, Hestrus, Heuchin, Huclier, Isbergues, Lambres, Le Ponchel, Liettres, Ligny-lès-Aire, Ligny-sur-Canche, Linghem, Lisbourg, Marest, Mazinghem, Monchel-sur-Canche, Monchy-Cayeux, Nédon, Nédonchel, Noeux-lès-Auxi, Norrent-Fontes, Pernes, Prédefin, Pressy, Quoeux-Haut-Maînil, Quernes, Rely, Rombly, Rougefay, Sachin, Sains-lès-Pernes, Saint-Hilaire-Cottes, Tangry, Teneur, Tilly-Capelle, Tollent, Vacquerie-le-Boucq, Valhuon, Vaulx, Villers-l'Hôpital, Westrehem, Willencourt, Witternesse.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su SGN „Volailles de Licques“ kilme grindžiamas aplink Liką susiklosčiusiais gamtiniais ir žmogiškaisiais veiksniais, dėl kurių buvo imtasi išskirtinėmis savybėmis, ilgainiui pelniusiomis produktui gerą vardą, pasižyminčių naminių paukščių auginimo.

Geografinė vietovė užima didelę šiaurinės Prancūzijos Pa de Kalė departamento dalį. Vakaruose ši teritorija ribojasi su Lamanšo sąsiauriu (nuo Somos departamento ribos iki Kalė miesto) ir Šiaurės jūra (nuo Kalė iki Šiaurės departamento ribos) ir rytuose įsilieja į žemės ūkio paskirties žemes.

Klimatas – jūrinis. Temperatūros skirtumai nedideli – švelnios žiemos ir nuosaikios vasaros, kurioms įtaką daro jūros brizas ir vienodai pasiskirstę krituliai (600–800 mm per metus). Vidutinė metinė temperatūra siekia apie 11 °C.

Dėl tokio švelnaus klimato ir dėl to, kad nebūna ekstremalios temperatūros, naminius paukščius galima nuolat palikti lauke.

Vietovė yra maždaug 0–200 m aukštyje, jos reljefas nevienodas, su slėnius keičiančiomis plynaukštėmis. Žemės ūkio ir gamtinės vietovės yra įvairios, su gyvatvorių padalytais dirbamos žemės sklypais ir daugybe pievų, turinčios platų hidrografinį tinklą, kurį sudaro visų pirma Oti, Kanšo, Ternuazo, Ljano, Skarpo Liso ir A upės.

Geografinė vietovė yra mišrios augalininkystės ir gyvulininkystės regionas, turintis vis dar plačiai paplitusias naminių paukščių ir javų auginimo tradicijas. Šios veiklos formuoja įvairų kraštovaizdį, kuriame gamtines vietoves keičia įvairios paskirties žemės ūkio plotai ir miškai.

Galima pamatyti daug žole ir medžiais apaugusių naminiams paukščiams skirtų lauko aptvarų.

„Volailles de Licques“ produktas gaunamas iš atsparių, lėtai augančių veislių, todėl paukščius galima ilgai auginti ir skersti beveik sulaukusius lytinės brandos. Šios veislės prisitaikiusios gyventi lauke, todėl paukščius galima auginti jiems laisvai prieinamuose medžiais apaugusiose pievose įrengtuose aptvaruose.

„Volailles de Licques“ pasižymi šiomis savybėmis:

| — | geras raumeningumas; |
| --- | --- |

—

geras raumeningumas;

| — | skerdenos su geru riebalų sluoksniu, mėsingos, mėsa standi; |
| --- | --- |

—

skerdenos su geru riebalų sluoksniu, mėsingos, mėsa standi;

| — | gerai išvystyti krūtinės ir šlaunų raumenys. |
| --- | --- |

—

gerai išvystyti krūtinės ir šlaunų raumenys.

Dėl švelnaus klimato ir mažo aukščio geografinė vietovė ypač tinka naminiams paukščiams auginti, visų pirma pievose įrengtuose aptvaruose. Vandenyno įtaka klimatui, įskaitant vienodai pasiskirsčiusius kritulius, palanki aptvaruose augančiai žolei ir daugiamečiams augalams. Dėl nedidelių temperatūros skirtumų ir švelnios temperatūros naminius paukščius galima išleisti į aptvarus ištisus metus. Dėl to naminiai paukščiai aptvaruose gali rasti papildomo maisto. Be to, dėl tokių sąlygų nuolat gerai dera javai, o jie istoriškai yra naminių paukščių lesalo pagrindas.

Pagrindinės istorinės augintojų praktinės patirties, įgytos prisitaikant prie aplinkos, ypatybės:

| — | naudojamos lėtai augančios veislės; |
| --- | --- |

—

naudojamos lėtai augančios veislės;

| — | kontroliuojamas naminių paukščių išleidimas į lauką; |
| --- | --- |

—

kontroliuojamas naminių paukščių išleidimas į lauką;

| — | iš grūdų pagamintas lesalas. |
| --- | --- |

—

iš grūdų pagamintas lesalas.

Šiais iki šių dienų išlikusiais tradiciniais auginimo būdais grindžiamas „Volailles du Licques“ produkto geras vardas.

„Volailles de Licques“ kilmė neatsiejama nuo 1051 m. įkurto ir XIII a. vienuoliams Norbertinams patikėto Liko vienuolyno; šio vienuolyno vienuoliai iškirto miškus ir išplėtojo paukštininkystę, įskaitant kalakutų – istorinio produkto – ir javų auginimą.

XVII ir XVIII a. 90 % gyventojų sudarė smulkieji ūkininkai, auginantys produkciją savo reikmėms. Naminiai paukščiai leido patenkinti šeimos poreikius, taip pat buvo naudojami kaip valiuta. Albéricas de Callone’as veikale „La vie agricole sous l'Ancien Régime dans le Nord de la France“ („Ūkininkų gyvenimas Šiaurės Prancūzijoje senojo režimo laikais“) teigia, kad „jei kitose šalyse per vienus metus būtų paskersta tiek pat kaplūnų, vištų ir viščiukų, kiek čia paskerdžiama per dieną, tektų baimintis, kad rūšis išnyks.“

XIX ir XX a. „Volailles de Licques“ auginimas išaugo pagerinus javų (kviečių, miežių) kultūras, dėl to naminiai paukščiai gaudavo geresnį lesalą, taip pat tapo kokybiškesnis baigiamasis paukščių penėjimas. „Volailles de Licques“ geras vardas pasklido už Liko krašto ribų iki pat Anglijos, kaip savo žemės ūkio monografijoje „L’agriculture du Pas-de-Calais“ („Pa de Kalė žemės ūkis“) nurodo Jeanas Tribondeau: „Kalakutų auginimas Bulonėje yra garbingas verslas, be to, vyksta plati prekyba kalakutiena su Anglija.“

Tačiau paukštininkystė ir toliau išlieka tradicinė, šeimos ūkio, kuris buvo istorinis vietovės paukštininkystės pagrindas, tipo.

Nuo XX a. šeštojo dešimtmečio dėl struktūrinių kaimo pokyčių palaipsniui keitėsi auginimo būdas. „Volailles de Licques“ gamintojai norėjo išlaikyti ekstensyviąją gyvulininkystę. Dar 1965 m. jie susibūrė į Liko augintojų asociaciją (pranc. Syndicat des éleveurs de Licques), kad išlaikytų tradicinę paukštienos gamybą.

Dar ir šiandien „Volailles de Licques“ gamyba yra diversifikavimo ir papildomų pajamų šaltinis augintojams.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-070fab1c-4223-4f7f-bacb-2218e19ecec7

---

(1)  OL L 179, 2014 6 19, p. 17.

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/42

---

Vynininkystės sektoriaus tradicinio termino pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vyno sektoriaus kilmės vietos nuorodų, geografinių nuorodų ir tradicinių terminų apsaugos paraiškų, prieštaravimo procedūros, vartojimo apribojimų, produkto specifikacijų keitimo, apsaugos panaikinimo, ženklinimo ir pateikimo, 28 straipsnio 3 dalį ir 34 straipsnį

„Vino generoso de licor“

(2023/C 275/16)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/34 (1) 22 straipsnio 1 dalį ir 27 straipsnio 1 dalį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per du mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

TRADICINIO TERMINO PAKEITIMO PARAIŠKA

„Vino generoso de licor“

Gavimo data: 2023 m. gegužės 5 d.

Puslapių skaičius (įskaitant šį puslapį): 4

Pakeitimo paraiškos kalba: ispanų

Bylos numeris: Ares(2023) 3171348

Tradicinis terminas, dėl kurio teikiama pakeitimo paraiška: „Vino generoso de licor“

Pareiškėjas: Andalūzijos žemės ūkio, žuvininkystės, vandens ir kaimo plėtros ministerijos Žemės ūkio ir maisto pramonės, inovacijų ir maisto tiekimo grandinės generalinis direktoratas

Visas adresas (gatvė, namo numeris, vietovė, pašto kodas, šalis):

| C/Tabladilla, s/n, |
| --- |
| 41071 Seville |
| ESPAÑA |

C/Tabladilla, s/n,

41071 Seville

ESPAÑA

Pilietybė: Ispanijos

Telefonas, faksas, e. paštas

Tel. +34 955032278

Faks. +34 955032460

E. paštas: dgiica.capadr@juntadeandalucia.es

Pakeitimo aprašymas

Duomenų bazėje „eAmbrosia“ tradicinio termino „vino generoso de licor“ apibrėžties santraukoje / vartojimo sąlygose nustatyta:

„(Komisijos reglamento (EB) Nr. 606/2009 III priedo B dalies 10 punktas)“.

Ši apibrėžtis / šios vartojimo sąlygos yra susijusi (-ios) su Komisijos reglamentu (EB) Nr. 606/2009, kuris panaikintas Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/934, kurio III priedo B dalies 10 punkte nustatytos tradicinio termino „vino generoso de licor“ vartojimo taisyklės:

„Specialiu tradiciniu terminu „vino generoso de licor“ apibūdinami tik likeriniai vynai, žymimi saugoma kilmės nuorodas:

| — | gauti iš 8 punkte nurodyto „vino generoso“ arba iš vyno, gauto flor procesu, iš kurio galima pagaminti tokį „vino generoso“, į kurį įmaišyta vytintų vynuogių misos, į kurią, siekiant išvengti fermentacijos, įpilta neutralaus vyno kilmės alkoholio, arba rektifikuotos koncentruotos vynuogių misos, arba „vino dulce natural“, |
| --- | --- |

—

gauti iš 8 punkte nurodyto „vino generoso“ arba iš vyno, gauto flor procesu, iš kurio galima pagaminti tokį „vino generoso“, į kurį įmaišyta vytintų vynuogių misos, į kurią, siekiant išvengti fermentacijos, įpilta neutralaus vyno kilmės alkoholio, arba rektifikuotos koncentruotos vynuogių misos, arba „vino dulce natural“,

flor

| — | išleisti į rinką tik po brandinimo ąžuolinėse statinėse vidutiniškai dvejus metus. |
| --- | --- |

—

išleisti į rinką tik po brandinimo ąžuolinėse statinėse vidutiniškai dvejus metus.

Apibrėžtis / vartojimo sąlygos pakeista (-os) taip:

„Terminas „vino generoso de licor“ vartojamas apibūdinant tik likerinius vynus, kuriems suteiktos saugomos kilmės vietos nuorodos „Condado de Huelva“, „Jerez-Xérès-Sherry“, „Lebrija“, „Málaga“ ir „Montilla-Moriles“:

| 1. | pagamintus iš:






  a) | „vino generoso“ |
| --- | --- | --- |

1.

pagamintus iš:

a)

„vino generoso“

| b) | arba vyno su flor plėvele, iš kurio galima pagaminti tokį „vino generoso“, |
| --- | --- |

b)

arba vyno su flor plėvele, iš kurio galima pagaminti tokį „vino generoso“,

flor

| c) | arba vyno su SKVN „Málaga“, iš kurio galima pagaminti tokį „vino generoso“, į kurį įmaišyta vieno ar daugiau iš toliau nurodytų produktų, su sąlyga, kad juos naudoti leido Europos Komisija, jei to reikalaujama:






  — | „vino dulce natural“, |
| --- | --- | --- |

c)

arba vyno su SKVN „Málaga“, iš kurio galima pagaminti tokį „vino generoso“, į kurį įmaišyta vieno ar daugiau iš toliau nurodytų produktų, su sąlyga, kad juos naudoti leido Europos Komisija, jei to reikalaujama:

—

„vino dulce natural“,

| — | vyno, kuriam taikoma 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalies 1 punkto b papunktyje nustatyta nukrypti leidžianti nuostata, vietos lygmeniu vadinamo „vino tierno“, |
| --- | --- |

—

vyno, kuriam taikoma 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalies 1 punkto b papunktyje nustatyta nukrypti leidžianti nuostata, vietos lygmeniu vadinamo „vino tierno“,

| — | iš dalies fermentuotos vynuogių misos, |
| --- | --- |

—

iš dalies fermentuotos vynuogių misos,

| — | vytintų vynuogių misos, į kurią įpilta vyno alkoholio arba džiovintų vynuogių alkoholio, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 95 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 96 tūrio proc., arba neutralaus vyno kilmės alkoholio, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 96 tūrio proc., |
| --- | --- |

—

vytintų vynuogių misos, į kurią įpilta vyno alkoholio arba džiovintų vynuogių alkoholio, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 95 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 96 tūrio proc., arba neutralaus vyno kilmės alkoholio, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 96 tūrio proc.,

| — | koncentruotos vynuogių misos, |
| --- | --- |

—

koncentruotos vynuogių misos,

| — | koncentruotos rektifikuotos vynuogių misos, |
| --- | --- |

—

koncentruotos rektifikuotos vynuogių misos,

| — | koncentruotos vynuogių misos, gautos tiesioginio kaitinimo būdu ir, išskyrus šią procedūrą, atitinkančios koncentruotos vynuogių misos apibrėžtį; |
| --- | --- |

—

koncentruotos vynuogių misos, gautos tiesioginio kaitinimo būdu ir, išskyrus šią procedūrą, atitinkančios koncentruotos vynuogių misos apibrėžtį;

| 2. | – išleistus į rinką tik po brandinimo ąžuolinėse statinėse vidutiniškai dvejus metus.“ |
| --- | --- |

2.

– išleistus į rinką tik po brandinimo ąžuolinėse statinėse vidutiniškai dvejus metus.“

Pakeitimo priežasčių paaiškinimas

Pakeitimo priežasčių paaiškinimas

Tradicinis terminas „vino generoso de licor“ yra viena iš geriausią vardą ir giliausias tradicijas turinčių Andalūzijos saugomų kilmės vietos nuorodų. Jis minimas įvairiuose teisės aktuose, kuriais pripažįstamos SKVN.

Tradicinis terminas šiuo metu saugomas ir jo vartojimas reglamentuojamas Europos Sąjungos lygmeniu pagal 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007, 112 straipsnio a punktą ir 113 straipsnį.

Jis taip pat apibrėžtas 2019 m. kovo 12 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vynuogių auginimo zonų, kuriose galima padidinti alkoholio koncentraciją, leidžiamų vynininkystės metodų ir apribojimų, taikytinų vynuogių produktų gamybai ir laikymui, mažiausios procentinės alkoholio koncentracijos šalutiniuose produktuose bei tų produktų šalinimo ir OIV bylų paskelbimo, III priedo B dalies 10 punkte. Be to, šis terminas iš pradžių buvo įtrauktas į Europos Komisijos elektroninę duomenų bazę „e-Bacchus“, kuri buvo pakeista elektroniniu registru „eAmbrosia“. Vartojama apibrėžtis pagrįsta nuoroda 2009 m. liepos 10 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 606/2009, kuriuo nustatoma tam tikra Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 taikymo vynuogių produktų kategorijoms, vynininkystės metodams ir jų apribojimams tvarka, vėliau panaikinto 2019 m. kovo 12 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/934, III priedo B dalies 10 punkte, paliekant 2009 m. liepos 10 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 606/2009 nustatytas apibrėžtis.

Siekiant aiškumo, skaidrumo ir teisinio tikrumo, pagal 2023 m. vasario 22 d. Regioninės žemės ūkio, žuvininkystės, vandens ir kaimo plėtros ministerijos nutarimą, paskelbtą 2023 m. kovo 3 d. Andalūzijos oficialiajame leidinyje (BOJA) Nr. 42, buvo reglamentuojami tam tikri tradiciniai vynų, žymimų saugomomis kilmės vietos nuorodomis, terminai. Nutarimas yra tinkama teisinė priemonė tradiciniams terminams patvirtinti ir vėlesniems jų pakeitimams ES registre atlikti.

Siekiant užtikrinti teisinį perėjimą nuo dabartinės tradicinio termino „vino generoso de licor“ teisinės sistemos, buvo nustatyta ir paskelbta apibrėžtis. Apibrėžtyje apibūdinamos saugomų kilmės vietos nuorodų, kurių atveju vartojamas tradicinis terminas, ypatybės ir bendri bruožai. Taip sudaromos sąlygos sąžiningai gamintojų konkurencijai ir kartu pateikiama aiški informacija vartotojams.

Pasirašančiojo subjekto pavadinimas: Žemės ūkio ir maisto pramonės, inovacijų ir maisto tiekimo grandinės generalinis direktoratas

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 46.

1

---

| 2023 8 4 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 8 4

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 275/45

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2023/C 275/17)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį (1) per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Ayaş Domatesi“

ES Nr.: PDO-TR-02883 – 9.1.2023

SKVN (X) SGN ( )

1.   Pavadinimas (-ai)

„Ayaş Domatesi“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Turkija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.6 klasė. Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Ayaş Domatesi“ yra ploną odelę turintys ir labai sultingi pomidorai, auginami naudojant vietinio ekotipo sėklas ir sodinukus Ankaros provincijos Ajašo rajone. Pomidorai „Ayaş Domatesi“ yra dideli ir mėsingi, sveria 250–300 g, jų odelė yra neryškios rausvai raudonos spalvos. Išoriniame pomidoro paviršiuje yra nedidelių griovelių. Taip pat vaisių padalijus pusiau jo minkštime matyti baltas plotas. Dėl didelio rūgštingumo pomidoras pasižymi šiek tiek sūriu ir citrininiu aromatu. Pomidoruose „Ayaş Domatesi“ yra daug likopeno – apie 5916 mg/100 g.

| Fizinės ir cheminės pomidorų „Ayaş Domatesi“ savybės |
| --- |
| Vandenyje tirpi sausoji medžiaga (oBx) | | Ne mažiau kaip 4,20 |
| pH vertė | | 4,20 –4,70 |
| Bendrasis rūgštingumas (citrinų rūgštis, %) | | Ne mažiau 0,40  % |
| Hanterio spalvos vertė (mažiausia–didžiausia) | *L | 28,0 –29,0 |
| *a | 14,0 –17,0 |
| *b | 8,0 –12,0 |

Fizinės ir cheminės pomidorų „Ayaş Domatesi“ savybės

Vandenyje tirpi sausoji medžiaga (oBx)

Ne mažiau kaip 4,20

pH vertė

4,20 –4,70

Bendrasis rūgštingumas (citrinų rūgštis, %)

Ne mažiau 0,40  %

Hanterio spalvos vertė (mažiausia–didžiausia)

*L

28,0 –29,0

*a

14,0 –17,0

*b

8,0 –12,0

3.3.   Pašarai (tik gyvūninės kilmės produktams) ir žaliavos (tik perdirbtiems produktams)

—

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi gamybos etapai turi būti vykdomi nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

—

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė yra Ankaros provincijos Ajašo rajonas Centrinėje Anatolijoje, Turkijoje.

5.   Ryšys su geografine vietove

Kilmės vietos nuorodos „Ayaş Domatesi“ įregistravimo paraiška grindžiama tik specifine produkto kokybe ir savybėmis, kurias lemia geografinėje vietovėje esantys gamtiniai veiksniai.

Pomidorai „Ayaş Domatesi“ Ajaše auginami nuo XX a. septintojo dešimtmečio. Pomidorų „Ayaş Domatesi“ odelė yra plona, jie labai sultingi ir yra auginami naudojant vietinio ekotipo sėklas ir daigus. Pomidorai „Ayaş Domatesi“ yra dideli ir mėsingi, sveria 250–300 g, jų odelė yra neryškios rausvai raudonos spalvos. Išoriniame pomidoro paviršiuje yra nedidelių griovelių. Taip pat vaisių padalijus pusiau jo minkštime matyti baltas plotas. Dėl didelio rūgštingumo pomidoras pasižymi šiek tiek sūriu ir citrininiu aromatu. Pomidorų „Ayaş Domatesi“ forma ir struktūra priklauso nuo vietinių sėklų ir sodinukų, geografinėje vietovėje perduodamų iš kartos į kartą. Lapai siauri, augalas nykštukinės struktūros. Augalų aukštis – apie 120 cm, o jų vystymasis prasideda sezono pabaigoje. Pomidorų lapai, kaip ir stiebas, padengti plaukeliais, kuriems būdingas intensyvus pomidorų aromatas. Lapai yra sudėtiniai ir dideli. Nors regione daug saulės, vaisiai nenudega dėl didelių pomidorų „Ayaş Domatesi“ lapalakščių ir gausių lapų.

Ajašo rajono, kuris yra Centrinės Anatolijos regione, klimato savybės skiriasi nuo šiam rajonui būdingų klimato savybių ir pasižymi mikroklimato ypatumais. Toks klimatas daro poveikį produkto savybėms.

Ajašui būdingi žemyninio klimato bruožai: šaltos žiemos ir karštos bei sausos vasaros. Aukštis – 910 m. Vidutinė metinė temperatūra – 11,4 °C, vidutinė santykinė oro drėgmė – 54 %. Žemiausia vidutinė 0,5 °C temperatūra būna sausio mėnesį, o aukščiausia vidutinė 22,2 °C temperatūra – liepos ir rugpjūčio mėnesiais.

Daugiausia kritulių iškrenta gruodžio mėn. – 57,2 mm, o mažiausiai jų būna rugpjūčio mėn. – 9,6 mm. Pomidorai „Ayaş Domatesi“ yra apdulkinami natūraliai ir jiems būdinga vėlyva vegetacija. Kad pomidorai „Ayaş Domatesi“ sėkmingai sudygtų, būtina 10 °C ir aukštesnė apdulkinimo temperatūra, o užsimezgusių vaisių procentinė dalis sumažėja, kai brendimo metu temperatūra nukrenta žemiau 15 °C. Optimali temperatūra žiedadulkėms dygti ir vaisiams užmegzti yra 18–26 °C, o tam reikalinga santykinė oro drėgmė – 50–80 %. Žemoje temperatūroje susidaro labai mažai žiedadulkių, pasitaiko iš dalies apvaisintų amorfinių vaisių. Vaisių nokimo metu temperatūra turi būti 18–26 °C. Tokioje temperatūroje geriausiai sintetinamos spalvotosios medžiagos, taigi ir likopenas. Pomidoruose „Ayaş Domatesi“ yra daug likopeno – apie 5916 mg/100 g.

Ajašo apygardos klimatas sudaro tinkamiausias sąlygas apdulkinimui ir vaisių vystymuisi. Daigai sodinami 50–60 cm atstumais, jei auginami valgomieji pomidorai, 25–30 cm atstumais tarp eilių, jei produktas skirtas pramonei, ir 1,8–2,0 m atstumu tarp dviejų eilių. Šis augintojų naudojamas retas sodinimo būdas, kai geografinių vietovių dirvožemyje yra daug kalio ir geležies, padidina derlių, taigi ir vaisių dydį, nes užtikrina oro cirkuliaciją ir saulės poveikį.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---