# Jurnalul Oficial C 349/29 s

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 349 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6629 septembrie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 349

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6629 septembrie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 580-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 12.7.2023-13.7.2023 |
| 2023/C 349/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema O revizuire a politicii fiscale pentru a proteja gospodăriile cu venituri mici și grupurile vulnerabile de efectele negative ale tranziției verzi (aviz din proprie inițiativă) | 1 |
| 2023/C 349/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Consolidarea puterii de negociere colectivă în întreaga Uniune Europeană (aviz din proprie inițiativă) | 7 |
| 2023/C 349/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Monitorizarea măsurilor privind inflația și energia și a rezilienței energetice a UE pentru sectoarele economice esențiale (aviz din proprie inițiativă) | 12 |
| 2023/C 349/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Consumul eficient de apă și sensibilizarea consumatorilor cu privire la amprenta lor de mediu în privința apei (aviz din proprie inițiativă) | 18 |
| 2023/C 349/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile (aviz exploratoriu) | 24 |
| 2023/C 349/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Strategia europeană pentru persoanele în vârstă (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției spaniole) | 28 |
| 2023/C 349/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Decarbonizarea industriei europene și rolul inovării și al digitalizării ca factori determinanți în acest sens (aviz exploratoriu la solicitarea președinției spaniole) | 36 |
| 2023/C 349/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Decarbonizarea flotei de pescuit (aviz exploratoriu la solicitarea președinției spaniole) | 41 |
| 2023/C 349/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Aspectele economice ale unui Pact albastru european — nevoile de investiții legate de apă în UE (aviz din proprie inițiativă) | 50 |
| 2023/C 349/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Accesul la apă: abordarea sărăciei în domeniul apei și a implicațiilor acesteia asupra politicii sociale (aviz din proprie inițiativă) | 60 |
| 2023/C 349/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Cum se poate colabora cu publicul vizat și cum se pot utiliza în mod eficace rezultatele lucrărilor grupurilor de dezbatere ale cetățenilor? (aviz din proprie inițiativă) | 69 |
| 2023/C 349/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Industrii mari consumatoare de apă și tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă (aviz din proprie inițiativă) | 74 |
| 2023/C 349/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Gestionarea durabilă a apei și urgența de natură climatică: soluția circulară și alte soluții pentru sistemul agricol și alimentar în cadrul unui viitor Pact albastru (aviz din proprie inițiativă) | 80 |
| 2023/C 349/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Infrastructuri de apă și rețele de distribuție durabile și reziliente (aviz din proprie inițiativă) | 87 |
| 2023/C 349/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Publicitatea prin intermediul influențatorilor și impactul său asupra consumatorilor (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției spaniole) | 94 |
| 2023/C 349/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Măsuri de îmbunătățire în domeniul sănătății mintale (aviz exploratoriu la solicitarea președinției spaniole) | 100 |
| 2023/C 349/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Măsuri de reducere a obezității infantile (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției spaniole) | 108 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 580-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 12.7.2023-13.7.2023

2023/C 349/01

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema O revizuire a politicii fiscale pentru a proteja gospodăriile cu venituri mici și grupurile vulnerabile de efectele negative ale tranziției verzi (aviz din proprie inițiativă)

1

2023/C 349/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Consolidarea puterii de negociere colectivă în întreaga Uniune Europeană (aviz din proprie inițiativă)

7

2023/C 349/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Monitorizarea măsurilor privind inflația și energia și a rezilienței energetice a UE pentru sectoarele economice esențiale (aviz din proprie inițiativă)

12

2023/C 349/04

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Consumul eficient de apă și sensibilizarea consumatorilor cu privire la amprenta lor de mediu în privința apei (aviz din proprie inițiativă)

18

2023/C 349/05

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile (aviz exploratoriu)

24

2023/C 349/06

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Strategia europeană pentru persoanele în vârstă (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției spaniole)

28

2023/C 349/07

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Decarbonizarea industriei europene și rolul inovării și al digitalizării ca factori determinanți în acest sens (aviz exploratoriu la solicitarea președinției spaniole)

36

2023/C 349/08

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Decarbonizarea flotei de pescuit (aviz exploratoriu la solicitarea președinției spaniole)

41

2023/C 349/09

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Aspectele economice ale unui Pact albastru european — nevoile de investiții legate de apă în UE (aviz din proprie inițiativă)

50

2023/C 349/10

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Accesul la apă: abordarea sărăciei în domeniul apei și a implicațiilor acesteia asupra politicii sociale (aviz din proprie inițiativă)

60

2023/C 349/11

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Cum se poate colabora cu publicul vizat și cum se pot utiliza în mod eficace rezultatele lucrărilor grupurilor de dezbatere ale cetățenilor? (aviz din proprie inițiativă)

69

2023/C 349/12

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Industrii mari consumatoare de apă și tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă (aviz din proprie inițiativă)

74

2023/C 349/13

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Gestionarea durabilă a apei și urgența de natură climatică: soluția circulară și alte soluții pentru sistemul agricol și alimentar în cadrul unui viitor Pact albastru (aviz din proprie inițiativă)

80

2023/C 349/14

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Infrastructuri de apă și rețele de distribuție durabile și reziliente (aviz din proprie inițiativă)

87

2023/C 349/15

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Publicitatea prin intermediul influențatorilor și impactul său asupra consumatorilor (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției spaniole)

94

2023/C 349/16

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Măsuri de îmbunătățire în domeniul sănătății mintale (aviz exploratoriu la solicitarea președinției spaniole)

100

2023/C 349/17

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Măsuri de reducere a obezității infantile (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției spaniole)

108

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 580-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 12.7.2023-13.7.2023 |
| 2023/C 349/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de reducere a costului instalării rețelelor de comunicații electronice gigabit și de abrogare a Directivei 2014/61/UE (Actul privind infrastructura gigabit) [COM(2023) 94 final – 2023/0046 (COD)] | 116 |
| 2023/C 349/19 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind detergenții tensioactivi, de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 și de abrogare a Regulamentului (CE) 648/2004 [COM(2023) 217 final – 2023/0124 (COD)] | 121 |
| 2023/C 349/20 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Planul de acțiune al UE: protejarea și refacerea ecosistemelor marine pentru un pescuit sustenabil și rezilient [COM(2023) 102 final] | 127 |
| 2023/C 349/21 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1242 în ceea ce privește consolidarea standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru vehiculele grele noi și integrarea obligațiilor de raportare, și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/956 [COM(2023) 88 final – 2023/0042 (COD)] | 134 |
| 2023/C 349/22 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui cadru pentru asigurarea aprovizionării sigure și durabile cu materii prime critice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 168/2013, (UE) 2018/858, (UE) 2018/1724 și (UE) 2019/1020 [COM(2023) 160 final — 2023/0079 (COD)] și privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O aprovizionare sigură și durabilă cu materii prime critice pentru sprijinirea dublei tranziții [COM(2023) 165 final] | 142 |
| 2023/C 349/23 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu — Strategia spațială a Uniunii Europene pentru securitate și apărare [JOIN(2023) 9 final] | 155 |
| 2023/C 349/24 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind revizuirea cadrului de gestionare a crizelor și de asigurare a depozitelor care contribuie la finalizarea uniunii bancare [COM(2023) 225 final], privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 806/2014 în ceea ce privește măsurile de intervenție timpurie, condițiile de declanșare a procedurii de rezoluție și finanțarea măsurilor de rezoluție [COM(2023) 226 final – 2023/0111 (COD)], privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește măsurile de intervenție timpurie, condițiile de declanșare a procedurii de rezoluție și finanțarea măsurilor de rezoluție [COM(2023) 227 final – 2023/0112 (COD)] și privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/59/UE și a Regulamentului (UE) nr. 806/2014 în ceea ce privește anumite aspecte ale cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile [COM(2023) 229 final – 2023/0113 (COD)] | 161 |
| 2023/C 349/25 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/881 în ceea ce privește serviciile de securitate gestionate [COM(2023) 208 final] — 2023/0108 (COD) și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de consolidare a solidarității și a capacităților de la nivelul Uniunii pentru detectarea amenințărilor și incidentelor de securitate cibernetică, pregătirea legată de acestea și contracararea lor [COM(2023) 209 final] — 2023/0109 (COD) | 167 |
| 2023/C 349/26 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor pe tema Revizuirea Inițiativei UE privind polenizatorii – Un nou pact pentru polenizatori [COM(2023) 35 – final] | 173 |
| 2023/C 349/27 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind (a) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un Plan industrial al Pactului verde pentru era cu zero emisii nete [COM(2023) 62 final]; (b) propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european de producere de produse bazate pe tehnologie care contribuie la obiectivul zero emisii nete (Regulamentul privind industria care contribuie la obiectivul zero emisii nete) [COM(2023) 161 final – 2023/0081 (COD)] | 179 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 580-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 12.7.2023-13.7.2023

2023/C 349/18

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de reducere a costului instalării rețelelor de comunicații electronice gigabit și de abrogare a Directivei 2014/61/UE (Actul privind infrastructura gigabit) [COM(2023) 94 final – 2023/0046 (COD)]

116

2023/C 349/19

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind detergenții tensioactivi, de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 și de abrogare a Regulamentului (CE) 648/2004 [COM(2023) 217 final – 2023/0124 (COD)]

121

2023/C 349/20

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Planul de acțiune al UE: protejarea și refacerea ecosistemelor marine pentru un pescuit sustenabil și rezilient [COM(2023) 102 final]

127

2023/C 349/21

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1242 în ceea ce privește consolidarea standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru vehiculele grele noi și integrarea obligațiilor de raportare, și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/956 [COM(2023) 88 final – 2023/0042 (COD)]

2

134

2023/C 349/22

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui cadru pentru asigurarea aprovizionării sigure și durabile cu materii prime critice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 168/2013, (UE) 2018/858, (UE) 2018/1724 și (UE) 2019/1020 [COM(2023) 160 final — 2023/0079 (COD)] și privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O aprovizionare sigură și durabilă cu materii prime critice pentru sprijinirea dublei tranziții [COM(2023) 165 final]

142

2023/C 349/23

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu — Strategia spațială a Uniunii Europene pentru securitate și apărare [JOIN(2023) 9 final]

155

2023/C 349/24

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind revizuirea cadrului de gestionare a crizelor și de asigurare a depozitelor care contribuie la finalizarea uniunii bancare [COM(2023) 225 final], privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 806/2014 în ceea ce privește măsurile de intervenție timpurie, condițiile de declanșare a procedurii de rezoluție și finanțarea măsurilor de rezoluție [COM(2023) 226 final – 2023/0111 (COD)], privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește măsurile de intervenție timpurie, condițiile de declanșare a procedurii de rezoluție și finanțarea măsurilor de rezoluție [COM(2023) 227 final – 2023/0112 (COD)] și privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/59/UE și a Regulamentului (UE) nr. 806/2014 în ceea ce privește anumite aspecte ale cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile [COM(2023) 229 final – 2023/0113 (COD)]

161

2023/C 349/25

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/881 în ceea ce privește serviciile de securitate gestionate [COM(2023) 208 final] — 2023/0108 (COD) și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de consolidare a solidarității și a capacităților de la nivelul Uniunii pentru detectarea amenințărilor și incidentelor de securitate cibernetică, pregătirea legată de acestea și contracararea lor [COM(2023) 209 final] — 2023/0109 (COD)

167

2023/C 349/26

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor pe tema Revizuirea Inițiativei UE privind polenizatorii – Un nou pact pentru polenizatori [COM(2023) 35 – final]

173

2023/C 349/27

Avizul Comitetului Economic și Social European privind (a) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un Plan industrial al Pactului verde pentru era cu zero emisii nete [COM(2023) 62 final]; (b) propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european de producere de produse bazate pe tehnologie care contribuie la obiectivul zero emisii nete (Regulamentul privind industria care contribuie la obiectivul zero emisii nete) [COM(2023) 161 final – 2023/0081 (COD)]

179

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 580-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 12.7.2023-13.7.2023

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „O revizuire a politicii fiscale pentru a proteja gospodăriile cu venituri mici și grupurile vulnerabile de efectele negative ale tranziției verzi”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 349/01)

| Raportor: | domnul Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Philip VON BROCKDORFF

domnul Philip VON BROCKDORFF

| Decizia Adunării Plenare | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 27.6.2023 |
| Adoptat în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/ abțineri) | 195/7/10 |

Decizia Adunării Plenare

25.1.2023

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

27.6.2023

Adoptat în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/ abțineri)

195/7/10

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE observă că impactul tranziției verzi nu va fi uniform la nivelul UE și că acesta va varia în mod semnificativ de la o țară la alta, precum și între diferite regiuni din cadrul statelor membre. Având în vedere cele de mai sus, statele membre trebuie să acorde atenție provocărilor sociale cauzate de tranziție, pentru a-i spori legitimitatea, a menține stabilitatea și a evita opoziția populistă. |
| --- | --- |

1.1.

CESE observă că impactul tranziției verzi nu va fi uniform la nivelul UE și că acesta va varia în mod semnificativ de la o țară la alta, precum și între diferite regiuni din cadrul statelor membre. Având în vedere cele de mai sus, statele membre trebuie să acorde atenție provocărilor sociale cauzate de tranziție, pentru a-i spori legitimitatea, a menține stabilitatea și a evita opoziția populistă.

| 1.2. | CESE consideră că evaluările de impact realizate de Comisie în sprijinul mai multor acte legislative privind tranziția verde au în principal o perspectivă generală la nivelul UE, fiind adesea lipsite de profunzimea necesară pentru ca abordarea pentru fiecare țară și regiune în parte să se concentreze pe impactul probabil asupra economiilor și comunităților locale (o excepție o constituie propunerea referitoare la Directiva privind impozitarea energiei). |
| --- | --- |

1.2.

CESE consideră că evaluările de impact realizate de Comisie în sprijinul mai multor acte legislative privind tranziția verde au în principal o perspectivă generală la nivelul UE, fiind adesea lipsite de profunzimea necesară pentru ca abordarea pentru fiecare țară și regiune în parte să se concentreze pe impactul probabil asupra economiilor și comunităților locale (o excepție o constituie propunerea referitoare la Directiva privind impozitarea energiei).

| 1.3. | De asemenea, CESE consideră că o analiză mai specifică ar trebui să furnizeze date extrem de relevante privind gospodăriile afectate de tranziția verde, permițând astfel administrațiilor să ia măsuri mai adecvate pentru a atenua impactul procesului în curs asupra gospodăriilor mai sărace și vulnerabile. |
| --- | --- |

1.3.

De asemenea, CESE consideră că o analiză mai specifică ar trebui să furnizeze date extrem de relevante privind gospodăriile afectate de tranziția verde, permițând astfel administrațiilor să ia măsuri mai adecvate pentru a atenua impactul procesului în curs asupra gospodăriilor mai sărace și vulnerabile.

| 1.4. | CESE semnalează două riscuri principale legate de tranziția verde în ceea ce privește implicațiile sociale și economice negative și, în special: (i) disparitățile din ce în ce mai mari în materie de venituri; și (ii) strămutarea sectoarelor industriale și a locurilor de muncă conexe. |
| --- | --- |

1.4.

CESE semnalează două riscuri principale legate de tranziția verde în ceea ce privește implicațiile sociale și economice negative și, în special: (i) disparitățile din ce în ce mai mari în materie de venituri; și (ii) strămutarea sectoarelor industriale și a locurilor de muncă conexe.

| 1.5. | Prin urmare, CESE subliniază necesitatea de a urmări o tranziție echitabilă, capabilă să abordeze atât efectele în materie de ocupare a forței de muncă, cât și efectele distributive ale tranziției către neutralitatea climatică. În acest context, CESE solicită măsuri redistributive capabile să direcționeze resursele financiare către gospodăriile cu venituri mici și grupurile vulnerabile pentru a reduce la minimum excluziunea socială, prin evitarea adâncirii și mai mult a inegalităților în materie de venituri pe durata procesului în curs. |
| --- | --- |

1.5.

Prin urmare, CESE subliniază necesitatea de a urmări o tranziție echitabilă, capabilă să abordeze atât efectele în materie de ocupare a forței de muncă, cât și efectele distributive ale tranziției către neutralitatea climatică. În acest context, CESE solicită măsuri redistributive capabile să direcționeze resursele financiare către gospodăriile cu venituri mici și grupurile vulnerabile pentru a reduce la minimum excluziunea socială, prin evitarea adâncirii și mai mult a inegalităților în materie de venituri pe durata procesului în curs.

| 1.6. | Cu condiția ca impozitarea legată de tranziția verde să fie de competența statelor membre, CESE subliniază importanța unor măsuri fiscale naționale pentru a face tranziția verde mai durabilă și pentru a-i reduce impactul asupra celor mai vulnerabile segmente ale populației. |
| --- | --- |

1.6.

Cu condiția ca impozitarea legată de tranziția verde să fie de competența statelor membre, CESE subliniază importanța unor măsuri fiscale naționale pentru a face tranziția verde mai durabilă și pentru a-i reduce impactul asupra celor mai vulnerabile segmente ale populației.

| 1.7. | Prin urmare, politica bugetară ar trebui să constea în trei componente în timpul tranziției: principiul „poluatorul plătește”, cu măsuri de redistribuire complementare în sprijinul gospodăriilor cu venituri mici; sprijin specific pentru venit; și credite fiscale pentru produsele casnice care economisesc energie. Această abordare ar sprijini: (i) achiziționarea de vehicule electrice; (ii) stimularea adoptării de tehnologii ecologice în locuințe; și (iii) îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor (este adevărat că Directiva revizuită privind impozitarea energiei (1) vizează, de asemenea, îmbunătățirea eficienței energetice, protejând în același timp grupurile vulnerabile). Pentru gospodăriile cu cele mai mici venituri, care s-ar putea afla în situația unei sarcini fiscale mai ușoare și s-ar putea să nu beneficieze de credite fiscale, măsura optimă recomandată este sprijinul pentru venit. |
| --- | --- |

1.7.

Prin urmare, politica bugetară ar trebui să constea în trei componente în timpul tranziției: principiul „poluatorul plătește”, cu măsuri de redistribuire complementare în sprijinul gospodăriilor cu venituri mici; sprijin specific pentru venit; și credite fiscale pentru produsele casnice care economisesc energie. Această abordare ar sprijini: (i) achiziționarea de vehicule electrice; (ii) stimularea adoptării de tehnologii ecologice în locuințe; și (iii) îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor (este adevărat că Directiva revizuită privind impozitarea energiei (1

| 1.8. | CESE consideră, de asemenea, că distribuirea de către stat a cupoanelor valorice care permit achizițiile și investițiile în tehnologii și produse ecologice ar putea contribui la sprijinirea grupurilor vulnerabile în timpul tranziției. |
| --- | --- |

1.8.

CESE consideră, de asemenea, că distribuirea de către stat a cupoanelor valorice care permit achizițiile și investițiile în tehnologii și produse ecologice ar putea contribui la sprijinirea grupurilor vulnerabile în timpul tranziției.

| 1.9. | Cazul creditelor fiscale pentru persoanele fizice care achiziționează vehicule electrice (VE) puse în aplicare în Țările de Jos reprezintă un bun exemplu de stimulare a achiziționării de vehicule ecologice, reducând la minimum posibila denaturare legată de subvenții, care aduc adesea beneficii furnizorilor în detrimentul consumatorilor (2). |
| --- | --- |

1.9.

Cazul creditelor fiscale pentru persoanele fizice care achiziționează vehicule electrice (VE) puse în aplicare în Țările de Jos reprezintă un bun exemplu de stimulare a achiziționării de vehicule ecologice, reducând la minimum posibila denaturare legată de subvenții, care aduc adesea beneficii furnizorilor în detrimentul consumatorilor (2

| 1.10. | De asemenea, CESE consideră că experiența unor state membre cum ar fi Germania, Franța și Italia, care au pus în aplicare cote mai reduse de TVA pentru produsele și tehnologiile eficiente din punct de vedere energetic, și pentru renovarea locuințelor care vizează creșterea eficienței energetice a clădirilor, ar trebui explorată. Cu toate acestea, TVA-ul nu este, prin definiție, progresiv. Pentru a adapta o astfel de abordare la gospodăriile cu venituri mici, pot fi necesare măsuri de însoțire, cum ar fi compensația forfetară, pentru a încuraja utilizarea în rândul acestor gospodării. În același sens, CESE subliniază că comunitățile de energie [Directiva (UE) 2019/944 a Consiliului (3)] și comunitățile de energie din surse regenerabile [Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (4)] pot deveni un instrument-cheie care să ajute cetățenii și grupurile vulnerabile să facă față tranziției verzi. |
| --- | --- |

1.10.

De asemenea, CESE consideră că experiența unor state membre cum ar fi Germania, Franța și Italia, care au pus în aplicare cote mai reduse de TVA pentru produsele și tehnologiile eficiente din punct de vedere energetic, și pentru renovarea locuințelor care vizează creșterea eficienței energetice a clădirilor, ar trebui explorată. Cu toate acestea, TVA-ul nu este, prin definiție, progresiv. Pentru a adapta o astfel de abordare la gospodăriile cu venituri mici, pot fi necesare măsuri de însoțire, cum ar fi compensația forfetară, pentru a încuraja utilizarea în rândul acestor gospodării. În același sens, CESE subliniază că comunitățile de energie [Directiva (UE) 2019/944 a Consiliului (3

4

| 1.11. | CESE subliniază rolul strategic al Fondului pentru o tranziție justă (JTF). Acest instrument financiar ar trebui să vizeze în mod efectiv abordarea impactului socioeconomic al tranziției asupra economiilor UE care se bazează, în prezent, în foarte mare măsură pe combustibili fosili sau pe activități cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră și, mai presus de toate, facilitarea tranziției pentru gospodăriile și lucrătorii afectați de schimbarea actuală. |
| --- | --- |

1.11.

CESE subliniază rolul strategic al Fondului pentru o tranziție justă (JTF). Acest instrument financiar ar trebui să vizeze în mod efectiv abordarea impactului socioeconomic al tranziției asupra economiilor UE care se bazează, în prezent, în foarte mare măsură pe combustibili fosili sau pe activități cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră și, mai presus de toate, facilitarea tranziției pentru gospodăriile și lucrătorii afectați de schimbarea actuală.

| 1.12. | După cum s-a subliniat deja în avizele anterioare, CESE observă că Fondul pentru o tranziție justă, chiar dacă este strategic, ar putea să nu fie suficient pentru a sprijini schimbarea economică în curs și, prin urmare, ar trebui completat de un Fond social pentru climă (SCF), finanțat în mod adecvat. |
| --- | --- |

1.12.

După cum s-a subliniat deja în avizele anterioare, CESE observă că Fondul pentru o tranziție justă, chiar dacă este strategic, ar putea să nu fie suficient pentru a sprijini schimbarea economică în curs și, prin urmare, ar trebui completat de un Fond social pentru climă (SCF), finanțat în mod adecvat.

2.   Introducere și context

Introducere și context

| 2.1. | Tranziția verde reprezintă o provocare uriașă pentru UE și pentru generațiile viitoare, în special în contextul războiului prelungit din Ucraina, ce conduce la incertitudine economică atât în general, cât și în ceea ce privește în mod specific sectorul energetic. CESE consideră că succesul tranziției depinde de consensul social, iar acest lucru poate fi realizat numai dacă măsurile de sprijin sunt puse în aplicare în mod eficient în întreaga UE și dacă se evită opoziția populistă. |
| --- | --- |

2.1.

Tranziția verde reprezintă o provocare uriașă pentru UE și pentru generațiile viitoare, în special în contextul războiului prelungit din Ucraina, ce conduce la incertitudine economică atât în general, cât și în ceea ce privește în mod specific sectorul energetic. CESE consideră că succesul tranziției depinde de consensul social, iar acest lucru poate fi realizat numai dacă măsurile de sprijin sunt puse în aplicare în mod eficient în întreaga UE și dacă se evită opoziția populistă.

| 2.2. | CESE reamintește că Pactul verde a majorat obiectivul UE pentru 2030 de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră de la 40 % la cel puțin 55 % în raport cu nivelurile din 1990, stabilind în același timp obiectivul neutralității climatice până în 2050. |
| --- | --- |

2.2.

CESE reamintește că Pactul verde a majorat obiectivul UE pentru 2030 de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră de la 40 % la cel puțin 55 % în raport cu nivelurile din 1990, stabilind în același timp obiectivul neutralității climatice până în 2050.

| 2.3. | Pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” cuprinde o serie de propuneri de politici pentru îndeplinirea obiectivului pentru 2030, în privința cărora CESE ar dori să își prezinte contribuția la promovarea unei tranziții verzi care să fie pe deplin înțeleasă și împărtășită de toate părțile interesate implicate, pe de o parte, și care să nu afecteze în mod excesiv gospodăriile și grupurile vulnerabile, pe de altă parte. |
| --- | --- |

2.3.

Pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” cuprinde o serie de propuneri de politici pentru îndeplinirea obiectivului pentru 2030, în privința cărora CESE ar dori să își prezinte contribuția la promovarea unei tranziții verzi care să fie pe deplin înțeleasă și împărtășită de toate părțile interesate implicate, pe de o parte, și care să nu afecteze în mod excesiv gospodăriile și grupurile vulnerabile, pe de altă parte.

| 2.4. | Pornind de la premisa absolută că tranziția verde va aduce beneficii semnificative și mult așteptate în întreaga UE, prezentul aviz se axează pe efectele negative probabile ale tranziției verzi în curs pe termen scurt, cu o atenție deosebită acordată excluziunii sociale și inegalităților în materie de venituri, îndemnând la o tranziție echitabilă, care să poată fi proporțională în raport cu gospodăriile cu venituri mici și cu grupurile vulnerabile. |
| --- | --- |

2.4.

Pornind de la premisa absolută că tranziția verde va aduce beneficii semnificative și mult așteptate în întreaga UE, prezentul aviz se axează pe efectele negative probabile ale tranziției verzi în curs pe termen scurt, cu o atenție deosebită acordată excluziunii sociale și inegalităților în materie de venituri, îndemnând la o tranziție echitabilă, care să poată fi proporțională în raport cu gospodăriile cu venituri mici și cu grupurile vulnerabile.

3.   Observații generale și observații specifice

Observații generale și observații specifice

| 3.1. | CESE observă că implicațiile tranziției verzi nu vor fi uniforme la nivelul UE și că, dimpotrivă, acestea vor varia în realitate în mod semnificativ de la o țară la alta sau chiar între diferite regiuni și zone din cadrul statelor membre, în funcție de mai multe variabile economice și sociale. |
| --- | --- |

3.1.

CESE observă că implicațiile tranziției verzi nu vor fi uniforme la nivelul UE și că, dimpotrivă, acestea vor varia în realitate în mod semnificativ de la o țară la alta sau chiar între diferite regiuni și zone din cadrul statelor membre, în funcție de mai multe variabile economice și sociale.

| 3.2. | În acest sens, CESE observă că regiunile cu o dependență ridicată de combustibilii fosili pe bază de carbon sunt și vor fi deosebit de vulnerabile la impactul tranziției și la potențialele pierderi de locuri de muncă. Prin urmare, răspunsurile necesare pentru a sprijini coeziunea socială vor trebui să fie destul de diferențiate de la un stat membru la altul sau chiar de la o regiune la alta, pe baza contextelor locale diferite, în conformitate cu principiul subsidiarității. Cu toate acestea, CESE recunoaște că Directiva revizuită privind impozitarea energiei propune o perioadă „de tranziție” și posibilitatea ca statele membre să scutească gospodăriile vulnerabile de la impozitarea încălzirii timp de 10 ani de la punerea în aplicare a taxei revizuite. |
| --- | --- |

3.2.

În acest sens, CESE observă că regiunile cu o dependență ridicată de combustibilii fosili pe bază de carbon sunt și vor fi deosebit de vulnerabile la impactul tranziției și la potențialele pierderi de locuri de muncă. Prin urmare, răspunsurile necesare pentru a sprijini coeziunea socială vor trebui să fie destul de diferențiate de la un stat membru la altul sau chiar de la o regiune la alta, pe baza contextelor locale diferite, în conformitate cu principiul subsidiarității. Cu toate acestea, CESE recunoaște că Directiva revizuită privind impozitarea energiei propune o perioadă „de tranziție” și posibilitatea ca statele membre să scutească gospodăriile vulnerabile de la impozitarea încălzirii timp de 10 ani de la punerea în aplicare a taxei revizuite.

| 3.3. | Din perspectivă metodologică, CESE consideră că analizele evaluărilor de impact efectuate de Comisie până în prezent vizează în principal o perspectivă europeană generală, fiind lipsite de profunzimea necesară pentru ca abordarea pentru fiecare țară și regiune în parte să se poată concentra pe impactului probabil al tranziției asupra economiilor și comunităților locale. În acest sens, propunerea referitoare la Directiva privind impozitarea energiei reprezintă o excepție, întrucât aceasta a fost anticipată de o microanaliză specifică care ar trebui să fie adoptată în sens mai larg în punerea în aplicare a Pactului verde. |
| --- | --- |

3.3.

Din perspectivă metodologică, CESE consideră că analizele evaluărilor de impact efectuate de Comisie până în prezent vizează în principal o perspectivă europeană generală, fiind lipsite de profunzimea necesară pentru ca abordarea pentru fiecare țară și regiune în parte să se poată concentra pe impactului probabil al tranziției asupra economiilor și comunităților locale. În acest sens, propunerea referitoare la Directiva privind impozitarea energiei

| 3.4. | CESE consideră că o analiză mai specifică, care să poată lua în considerare pe deplin particularitățile locale, ar trebui să fie utilă în ceea ce privește furnizarea unor informații valoroase, în special privind gospodăriile afectate de tranziția verde, permițând astfel administrațiilor să ia măsuri adecvate pentru a atenua impactul procesului în curs asupra gospodăriilor mai sărace și a grupurilor vulnerabile care se vor confrunta cu implicațiile cele mai critice. |
| --- | --- |

3.4.

CESE consideră că o analiză mai specifică, care să poată lua în considerare pe deplin particularitățile locale, ar trebui să fie utilă în ceea ce privește furnizarea unor informații valoroase, în special privind gospodăriile afectate de tranziția verde, permițând astfel administrațiilor să ia măsuri adecvate pentru a atenua impactul procesului în curs asupra gospodăriilor mai sărace și a grupurilor vulnerabile care se vor confrunta cu implicațiile cele mai critice.

| 3.5. | CESE consideră că există două riscuri principale legate de tranziția verde în ceea ce privește implicațiile sociale și economice negative: (i) disparitățile din ce în ce mai mari în materie de venituri; și (ii) strămutarea sectoarelor industriale și a locurilor de muncă conexe. |
| --- | --- |

3.5.

CESE consideră că există două riscuri principale legate de tranziția verde în ceea ce privește implicațiile sociale și economice negative: (i) disparitățile din ce în ce mai mari în materie de venituri; și (ii) strămutarea sectoarelor industriale și a locurilor de muncă conexe.

| 3.6. | CESE subliniază că tranziția către o economie rezilientă la efectele schimbărilor climatice și cu emisii scăzute de dioxid de carbon este deosebit de dificilă pentru gospodăriile și comunitățile cu venituri mici, în special în regiunile în care nivelul de dezvoltare rămâne în urma celui din zone urbane. Prin urmare, este extrem de important ca tranziția să fie sprijinită de o gamă adecvată de măsuri fiscale, inclusiv sprijin financiar, pentru a răspunde preocupărilor exprimate mai sus. |
| --- | --- |

3.6.

CESE subliniază că tranziția către o economie rezilientă la efectele schimbărilor climatice și cu emisii scăzute de dioxid de carbon este deosebit de dificilă pentru gospodăriile și comunitățile cu venituri mici, în special în regiunile în care nivelul de dezvoltare rămâne în urma celui din zone urbane. Prin urmare, este extrem de important ca tranziția să fie sprijinită de o gamă adecvată de măsuri fiscale, inclusiv sprijin financiar, pentru a răspunde preocupărilor exprimate mai sus.

| 3.7. | În plus, CESE ar dori să semnaleze posibilele sarcini suplimentare asupra celor mai vulnerabile segmente ale populației cauzate de tranziție, în special în ceea ce privește prețurile produselor de bază, care ar putea crește în mod semnificativ în cursul procesului de tranziție. Tranziția ar putea determina creșterea prețurilor la energie și combustibili pentru cei care își permit cel mai puțin acest lucru, deoarece se ține seama de costul mai ridicat al carbonului. Un astfel de impact este deosebit de îngrijorător în contextul macroeconomic actual, în care, la începutul acestui an, ratele inflației din mai multe state membre au fost ridicate (5). |
| --- | --- |

3.7.

În plus, CESE ar dori să semnaleze posibilele sarcini suplimentare asupra celor mai vulnerabile segmente ale populației cauzate de tranziție, în special în ceea ce privește prețurile produselor de bază, care ar putea crește în mod semnificativ în cursul procesului de tranziție. Tranziția ar putea determina creșterea prețurilor la energie și combustibili pentru cei care își permit cel mai puțin acest lucru, deoarece se ține seama de costul mai ridicat al carbonului. Un astfel de impact este deosebit de îngrijorător în contextul macroeconomic actual, în care, la începutul acestui an, ratele inflației din mai multe state membre au fost ridicate (5

| 3.8. | Prin urmare, CESE pledează în favoarea necesității de a urmări o tranziție echitabilă care să abordeze atât efectele în materie de ocupare a forței de muncă, cât și efectele distributive ale tranziției către neutralitatea climatică. O astfel de abordare ar trebui privită ca parte integrantă a cadrului tranziției verzi și nu doar ca o serie de corective suplimentare. |
| --- | --- |

3.8.

Prin urmare, CESE pledează în favoarea necesității de a urmări o tranziție echitabilă care să abordeze atât efectele în materie de ocupare a forței de muncă, cât și efectele distributive ale tranziției către neutralitatea climatică. O astfel de abordare ar trebui privită ca parte integrantă a cadrului tranziției verzi și nu doar ca o serie de corective suplimentare.

| 3.9. | CESE subliniază necesitatea unor măsuri redistributive care să permită direcționarea resurselor financiare către sprijinirea gospodăriilor cu venituri mici și a grupurilor vulnerabile, cu scopul de a preveni excluziunea socială și adâncirea inegalităților în materie de venituri. Astfel de măsuri ar putea lua, de exemplu, forma unor taxe de mediu bazate pe principiul „poluatorul plătește”, persoanele cu venituri care depășesc un prag stabilit urmând să plătească tarife mai mari pentru consumul de energie cu emisii ridicate de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

3.9.

CESE subliniază necesitatea unor măsuri redistributive care să permită direcționarea resurselor financiare către sprijinirea gospodăriilor cu venituri mici și a grupurilor vulnerabile, cu scopul de a preveni excluziunea socială și adâncirea inegalităților în materie de venituri. Astfel de măsuri ar putea lua, de exemplu, forma unor taxe de mediu bazate pe principiul „poluatorul plătește”, persoanele cu venituri care depășesc un prag stabilit urmând să plătească tarife mai mari pentru consumul de energie cu emisii ridicate de dioxid de carbon.

| 3.10. | Cu condiția ca, pe baza principiului subsidiarității, impozitarea legată de tranziția verde să fie de competența statelor membre, CESE subliniază importanța unor măsuri fiscale care să fie adoptate la nivel național pentru a face tranziția verde mai durabilă și pentru a-i reduce impactul asupra categoriilor vulnerabile, eventual prin evitarea efectelor regresive care sunt adesea asociate cu taxele de mediu. |
| --- | --- |

3.10.

Cu condiția ca, pe baza principiului subsidiarității, impozitarea legată de tranziția verde să fie de competența statelor membre, CESE subliniază importanța unor măsuri fiscale care să fie adoptate la nivel național pentru a face tranziția verde mai durabilă și pentru a-i reduce impactul asupra categoriilor vulnerabile, eventual prin evitarea efectelor regresive care sunt adesea asociate cu taxele de mediu.

| 3.11. | CESE consideră că politica bugetară în timpul tranziției ar trebui să cuprindă trei componente: principiul „poluatorul plătește”, cu măsuri redistributive complementare pentru sprijinirea gospodăriilor cu venituri-mici; sprijin specific pentru venit; și credite fiscale pentru produsele casnice- care economisesc energie. Această abordare: (i) ar sprijini achiziționarea de vehicule electrice; (ii) ar stimula adoptarea tehnologiilor ecologice în locuințe; și (iii) ar îmbunătăți eficiența energetică a clădirilor. CESE recunoaște că Directiva revizuită privind impozitarea energiei vizează, de asemenea, îmbunătățirea eficienței energetice, protejând în același timp grupurile vulnerabile. Pentru gospodăriile cu cele mai mici venituri, care s-ar putea afla în situația unei sarcini fiscale mai ușoare și s-ar putea să nu beneficieze de credite fiscale, măsura optimă recomandată este sprijinul pentru venit. |
| --- | --- |

3.11.

CESE consideră că politica bugetară în timpul tranziției ar trebui să cuprindă trei componente: principiul „poluatorul plătește”, cu măsuri redistributive complementare pentru sprijinirea gospodăriilor cu venituri-mici; sprijin specific pentru venit; și credite fiscale pentru produsele casnice- care economisesc energie. Această abordare: (i) ar sprijini achiziționarea de vehicule electrice; (ii) ar stimula adoptarea tehnologiilor ecologice în locuințe; și (iii) ar îmbunătăți eficiența energetică a clădirilor. CESE recunoaște că Directiva revizuită privind impozitarea energiei vizează, de asemenea, îmbunătățirea eficienței energetice, protejând în același timp grupurile vulnerabile. Pentru gospodăriile cu cele mai mici venituri, care s-ar putea afla în situația unei sarcini fiscale mai ușoare și s-ar putea să nu beneficieze de credite fiscale, măsura optimă recomandată este sprijinul pentru venit.

| 3.12. | CESE consideră, de asemenea, că distribuirea de cupoane valorice de către stat pentru investiții în tehnologii ecologice și achiziționarea de produse ecologice ar putea contribui la sprijinirea grupurilor vulnerabile în timpul tranziției. |
| --- | --- |

3.12.

CESE consideră, de asemenea, că distribuirea de cupoane valorice de către stat pentru investiții în tehnologii ecologice și achiziționarea de produse ecologice ar putea contribui la sprijinirea grupurilor vulnerabile în timpul tranziției.

| 3.13. | Măsurile fiscale pentru persoanele fizice care achiziționează vehicule electrice (VE) puse în aplicare în Țările de Jos reprezintă un bun exemplu de stimulare a achiziționării de vehicule de nouă generație și ecologice, reducând posibilele denaturări legate de subvențiile mai răspândite. Abordarea favorabilă din punct de vedere fiscal privind VE din Țările de Jos este extinsă și la taxele de înmatriculare și la taxele rutiere, completând un cadru juridic favorabil. În acest sens, creditele fiscale ar putea fi direcționate în mod specific către gospodăriile cu venituri mici ale populației, care se preconizează că se vor confrunta cu cele mai mari dificultăți în timpul tranziției către tehnologiile verzi. |
| --- | --- |

3.13.

Măsurile fiscale pentru persoanele fizice care achiziționează vehicule electrice (VE) puse în aplicare în Țările de Jos reprezintă un bun exemplu de stimulare a achiziționării de vehicule de nouă generație și ecologice, reducând posibilele denaturări legate de subvențiile mai răspândite. Abordarea favorabilă din punct de vedere fiscal privind VE din Țările de Jos este extinsă și la taxele de înmatriculare și la taxele rutiere, completând un cadru juridic favorabil. În acest sens, creditele fiscale ar putea fi direcționate în mod specific către gospodăriile cu venituri mici ale populației, care se preconizează că se vor confrunta cu cele mai mari dificultăți în timpul tranziției către tehnologiile verzi.

| 3.14. | De asemenea, CESE consideră că experiența unor state membre cum ar fi Germania, Franța și Italia, care au pus în aplicare cote mai reduse de TVA pentru produsele și tehnologiile eficiente din punct de vedere energetic și pentru renovarea locuințelor care vizează creșterea eficienței energetice a clădirilor, ar trebui explorată și detaliată în continuare. Cu toate acestea, TVA-ul nu este, prin definiție, progresiv. Pentru a adapta o astfel de abordare la gospodăriile cu venituri mici, pot fi necesare măsuri de însoțire, cum ar fi compensația forfetară, pentru a încuraja utilizarea în rândul acestor gospodării. |
| --- | --- |

3.14.

De asemenea, CESE consideră că experiența unor state membre cum ar fi Germania, Franța și Italia, care au pus în aplicare cote mai reduse de TVA pentru produsele și tehnologiile eficiente din punct de vedere energetic și pentru renovarea locuințelor care vizează creșterea eficienței energetice a clădirilor, ar trebui explorată și detaliată în continuare. Cu toate acestea, TVA-ul nu este, prin definiție, progresiv. Pentru a adapta o astfel de abordare la gospodăriile cu venituri mici, pot fi necesare măsuri de însoțire, cum ar fi compensația forfetară, pentru a încuraja utilizarea în rândul acestor gospodării.

| 3.15. | CESE subliniază importanța al Fondului pentru o tranziție justă, care nu poate fi subestimată. Acest instrument financiar ar trebui să vizeze în mod efectiv abordarea impactului socioeconomic al tranziției asupra economiilor UE care se bazează în prezent în foarte mare măsură pe combustibili fosili sau pe activități industriale cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră și, mai presus de toate, facilitarea tranziției pentru gospodăriile și lucrătorii afectați de schimbarea în curs. |
| --- | --- |

3.15.

CESE subliniază importanța al Fondului pentru o tranziție justă, care nu poate fi subestimată. Acest instrument financiar ar trebui să vizeze în mod efectiv abordarea impactului socioeconomic al tranziției asupra economiilor UE care se bazează în prezent în foarte mare măsură pe combustibili fosili sau pe activități industriale cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră și, mai presus de toate, facilitarea tranziției pentru gospodăriile și lucrătorii afectați de schimbarea în curs.

| 3.16. | După cum a subliniat deja în avizul său anterior pe tema Facilitatea de împrumut pentru sectorul public și modificarea Fondului pentru o tranziție justă (6), CESE observă că Fondul pentru o tranziție justă (JTF), deși important, ar putea să nu fie suficient pentru a sprijini schimbarea economică în curs în ceea ce privește resursele și domeniul său de aplicare. Prin urmare, JTF ar trebui să fie completat cu un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (SCF), finanțat în mod adecvat, astfel cum se recomandă în avizul CESE „Fondul de ajustare la schimbările climatice finanțat prin Fondul de coeziune și NextGenerationEU” (7). |
| --- | --- |

3.16.

După cum a subliniat deja în avizul său anterior pe tema Facilitatea de împrumut pentru sectorul public și modificarea Fondului pentru o tranziție justă

6

7

| 3.17. | CESE subliniază că scopul unui astfel de fond suplimentar ar trebui să fie acela de a proteja grupurile cu venituri mici și grupurile vulnerabile împotriva impactului negativ al tranziției, cu condiția ca SCF să fie însoțit de bune practici menite să evite, în primul rând, agravarea inegalităților în materie de venituri. În același timp, CESE atrage atenția asupra faptului că, în actuala sa organizare și capacitate financiară (fără a menționa amânarea cu un an a punerii sale în aplicare), este puțin probabil ca SCF să fie suficient pentru a sprijini în mod eficace cele mai vulnerabile segmente ale populației, astfel cum au subliniat deja mai multe părți interesate. Pentru a oferi un exemplu, costul tranziției de la vehiculele tradiționale la cele electrice s-ar putea dovedi prea costisitor și, prin urmare, prea greu de suportat pentru gospodăriile cu venituri mici și pentru cele vulnerabile fără stimulente fiscale sau sprijin financiar (8). |
| --- | --- |

3.17.

CESE subliniază că scopul unui astfel de fond suplimentar ar trebui să fie acela de a proteja grupurile cu venituri mici și grupurile vulnerabile împotriva impactului negativ al tranziției, cu condiția ca SCF să fie însoțit de bune practici menite să evite, în primul rând, agravarea inegalităților în materie de venituri. În același timp, CESE atrage atenția asupra faptului că, în actuala sa organizare și capacitate financiară (fără a menționa amânarea cu un an a punerii sale în aplicare), este puțin probabil ca SCF să fie suficient pentru a sprijini în mod eficace cele mai vulnerabile segmente ale populației, astfel cum au subliniat deja mai multe părți interesate. Pentru a oferi un exemplu, costul tranziției de la vehiculele tradiționale la cele electrice s-ar putea dovedi prea costisitor și, prin urmare, prea greu de suportat pentru gospodăriile cu venituri mici și pentru cele vulnerabile fără stimulente fiscale sau sprijin financiar (8

| 3.18. | Prin urmare, CESE propune ca autoritățile responsabile de la nivel european și local să elaboreze politici fiscale adecvate pentru a atenua consecințele negative ale tranziției, fără a submina stimulentele pentru schimbări în ceea ce privește investițiile verzi și consumul impus de procesul de tranziție. Este important ca astfel de mecanisme să fie însoțite de măsuri care să asigure o guvernanță favorabilă incluziunii și implicarea activă a celor mai afectați de tranziția verde. Cu toate acestea, CESE recunoaște că Directiva revizuită privind impozitarea energiei include perioade de tranziție pentru impozitarea anumitor produse sau investiții pentru reducerea consumului de energie. |
| --- | --- |

3.18.

Prin urmare, CESE propune ca autoritățile responsabile de la nivel european și local să elaboreze politici fiscale adecvate pentru a atenua consecințele negative ale tranziției, fără a submina stimulentele pentru schimbări în ceea ce privește investițiile verzi și consumul impus de procesul de tranziție. Este important ca astfel de mecanisme să fie însoțite de măsuri care să asigure o guvernanță favorabilă incluziunii și implicarea activă a celor mai afectați de tranziția verde. Cu toate acestea, CESE recunoaște că Directiva revizuită privind impozitarea energiei include perioade de tranziție pentru impozitarea anumitor produse sau investiții pentru reducerea consumului de energie.

| 3.19. | CESE dorește să reamintească tuturor instituțiilor implicate în tranziția verde importanța dialogului social și utilitatea implicării societății civile la nivel european, național, sectorial și regional. Dialogul social joacă un rol esențial în gestionarea și facilitarea transformării verzi, asigurând o implicare pe scară largă a tuturor părților interesate și, totodată, protejând grupurile vulnerabile și nivelurile de ocupare a forței de muncă în întreaga UE. |
| --- | --- |

3.19.

CESE dorește să reamintească tuturor instituțiilor implicate în tranziția verde importanța dialogului social și utilitatea implicării societății civile la nivel european, național, sectorial și regional. Dialogul social joacă un rol esențial în gestionarea și facilitarea transformării verzi, asigurând o implicare pe scară largă a tuturor părților interesate și, totodată, protejând grupurile vulnerabile și nivelurile de ocupare a forței de muncă în întreaga UE.

| 3.20. | CESE subliniază că în mai multe țări europene există deja o impozitare progresivă, sisteme de protecție socială specifice și mecanisme adecvate de dialog social și, prin urmare, adoptarea și consolidarea în continuare a unor astfel de politici s-ar putea baza pe bunele practici existente și s-ar putea dovedi un instrument foarte util pentru a evita agravarea și mai mult a inegalităților și a excluziunii sociale. |
| --- | --- |

3.20.

CESE subliniază că în mai multe țări europene există deja o impozitare progresivă, sisteme de protecție socială specifice și mecanisme adecvate de dialog social și, prin urmare, adoptarea și consolidarea în continuare a unor astfel de politici s-ar putea baza pe bunele practici existente și s-ar putea dovedi un instrument foarte util pentru a evita agravarea și mai mult a inegalităților și a excluziunii sociale.

| 3.21. | CESE este ferm convins că înlesnirea unei înțelegeri ample, precum și a acceptării politice și sociale a politicilor climatice în țările europene va conduce la o tranziție verde mai puternică și mai bună, care, dimpotrivă, riscă să își piardă atât legitimitatea, cât și forța în cazul în care povara și implicațiile sale negative ar afecta în mod disproporționat gospodăriile mai sărace. |
| --- | --- |

3.21.

CESE este ferm convins că înlesnirea unei înțelegeri ample, precum și a acceptării politice și sociale a politicilor climatice în țările europene va conduce la o tranziție verde mai puternică și mai bună, care, dimpotrivă, riscă să își piardă atât legitimitatea, cât și forța în cazul în care povara și implicațiile sale negative ar afecta în mod disproporționat gospodăriile mai sărace.

| 3.22. | În acest sens, CESE subliniază că administrațiile, în consultare cu societatea civilă, ar trebui să încerce să reducă impactul tranziției verzi asupra ocupării forței de muncă în zonele cele mai afectate ale UE, inclusiv prin intermediul unor politici specifice și inovatoare în domeniul pieței forței de muncă, precum și prin programe de formare și educație pentru lucrătorii din industriile cu emisii ridicate de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

3.22.

În acest sens, CESE subliniază că administrațiile, în consultare cu societatea civilă, ar trebui să încerce să reducă impactul tranziției verzi asupra ocupării forței de muncă în zonele cele mai afectate ale UE, inclusiv prin intermediul unor politici specifice și inovatoare în domeniul pieței forței de muncă, precum și prin programe de formare și educație pentru lucrătorii din industriile cu emisii ridicate de dioxid de carbon.

| 3.23. | CESE subliniază riscul creșterii disparităților regionale, din cauza procesului tranziției verzi, între economiile mai avansate din întreaga UE și cele care depind încă în foarte mare măsură de industriile cu emisii ridicate de dioxid de carbon. În aceeași ordine de idei, ar putea exista, de asemenea, o adâncire a disparităților și a decalajelor concurențiale de la o țară la alta și dintre diferitele zone urbane, pe de o parte, și zonele periferice, rurale și îndepărtate, pe de altă parte. |
| --- | --- |

3.23.

CESE subliniază riscul creșterii disparităților regionale, din cauza procesului tranziției verzi, între economiile mai avansate din întreaga UE și cele care depind încă în foarte mare măsură de industriile cu emisii ridicate de dioxid de carbon. În aceeași ordine de idei, ar putea exista, de asemenea, o adâncire a disparităților și a decalajelor concurențiale de la o țară la alta și dintre diferitele zone urbane, pe de o parte, și zonele periferice, rurale și îndepărtate, pe de altă parte.

| 3.24. | CESE este de părere că tranziția verde necesită realizarea obiectivelor climatice ale Pactului verde european și, simultan, a agendei pentru echitate socială a Pilonului european al drepturilor sociale. Tranziția verde implică schimbări structurale (cu schimbări preconizate atât la nivel economic, cât și la nivel social). Pentru a avea succes, aceasta trebuie să fie însoțită de măsuri sociale, inclusiv de investiții sociale menite să faciliteze neutralitatea climatică și să realizeze o tranziție care să conducă la întreprinderi europene dinamice și competitive, care să poată genera, de exemplu, locuri de muncă verzi și creștere economică. |
| --- | --- |

3.24.

CESE este de părere că tranziția verde necesită realizarea obiectivelor climatice ale Pactului verde european și, simultan, a agendei pentru echitate socială a Pilonului european al drepturilor sociale. Tranziția verde implică schimbări structurale (cu schimbări preconizate atât la nivel economic, cât și la nivel social). Pentru a avea succes, aceasta trebuie să fie însoțită de măsuri sociale, inclusiv de investiții sociale menite să faciliteze neutralitatea climatică și să realizeze o tranziție care să conducă la întreprinderi europene dinamice și competitive, care să poată genera, de exemplu, locuri de muncă verzi și creștere economică.

| 3.25. | Prin urmare, CESE subliniază importanța unei colaborări consolidate în întreaga UE, care ar trebui dezvoltată pe baza unui dialog politic și social eficace, cu scopul de a elabora politici economice și sociale însoțitoare pentru a sprijini tranziția în curs, adaptând-o în mod corespunzător la diferitele condiții sociale și economice ale comunităților implicate. |
| --- | --- |

3.25.

Prin urmare, CESE subliniază importanța unei colaborări consolidate în întreaga UE, care ar trebui dezvoltată pe baza unui dialog politic și social eficace, cu scopul de a elabora politici economice și sociale însoțitoare pentru a sprijini tranziția în curs, adaptând-o în mod corespunzător la diferitele condiții sociale și economice ale comunităților implicate.

| 3.26. | O astfel de abordare bazată pe colaborare ar trebui adoptată și în ceea ce privește țările europene care nu sunt membre ale UE, pentru a evita transferul de întreprinderi și de locuri de muncă către țări care nu urmăresc o dezvoltare economică mai verde și mai durabilă, precum cea vizată de UE. Acest lucru ar putea avea un impact negativ asupra pieței interne, precum și asupra tranziției verzi în sine, atât în ceea ce privește eficacitatea redusă, cât și efectele negative sporite asupra celor mai vulnerabile segmente ale populației. |
| --- | --- |

3.26.

O astfel de abordare bazată pe colaborare ar trebui adoptată și în ceea ce privește țările europene care nu sunt membre ale UE, pentru a evita transferul de întreprinderi și de locuri de muncă către țări care nu urmăresc o dezvoltare economică mai verde și mai durabilă, precum cea vizată de UE. Acest lucru ar putea avea un impact negativ asupra pieței interne, precum și asupra tranziției verzi în sine, atât în ceea ce privește eficacitatea redusă, cât și efectele negative sporite asupra celor mai vulnerabile segmente ale populației.

| 3.27. | CESE solicită, de asemenea, ca statele membre să ia măsuri suplimentare pentru a combate evaziunea fiscală și eludarea obligațiilor fiscale și pentru a preveni utilizarea abuzivă a fondurilor publice, deoarece acest lucru ar oferi resurse suplimentare pentru finanțarea măsurilor de distribuire care sprijină tranziția. |
| --- | --- |

3.27.

CESE solicită, de asemenea, ca statele membre să ia măsuri suplimentare pentru a combate evaziunea fiscală și eludarea obligațiilor fiscale și pentru a preveni utilizarea abuzivă a fondurilor publice, deoarece acest lucru ar oferi resurse suplimentare pentru finanțarea măsurilor de distribuire care sprijină tranziția.

| 3.28. | În cele din urmă, CESE subliniază că comunitățile de energie [Directiva (UE) 2019/944] și comunitățile de energie din surse regenerabile [Directiva (UE) 2018/2001] pot deveni un instrument-cheie care să ajute cetățenii și grupurile vulnerabile să facă față tranziției verzi. Astfel de comunități pot lua orice formă juridică (asociații, cooperative, parteneriate, organizații non-profit sau întreprinderi mici și mijlocii), facilitând asocierea cetățenilor lor cu alți actori de pe piață și investițiile comune ale acestora în active energetice. Acest lucru ar putea contribui la un sistem energetic mai decarbonizat și mai flexibil, întrucât comunitățile de energie le pot facilita accesul cetățenilor la toate piețele adecvate ale energiei în condiții de concurență echitabile cu alți actori, reducându-le costurile cu energia sau chiar permițând venituri potențiale. |
| --- | --- |

3.28.

În cele din urmă, CESE subliniază că comunitățile de energie [Directiva (UE) 2019/944] și comunitățile de energie din surse regenerabile [Directiva (UE) 2018/2001] pot deveni un instrument-cheie care să ajute cetățenii și grupurile vulnerabile să facă față tranziției verzi. Astfel de comunități pot lua orice formă juridică (asociații, cooperative, parteneriate, organizații non-profit sau întreprinderi mici și mijlocii), facilitând asocierea cetățenilor lor cu alți actori de pe piață și investițiile comune ale acestora în active energetice. Acest lucru ar putea contribui la un sistem energetic mai decarbonizat și mai flexibil, întrucât comunitățile de energie le pot facilita accesul cetățenilor la toate piețele adecvate ale energiei în condiții de concurență echitabile cu alți actori, reducându-le costurile cu energia sau chiar permițând venituri potențiale.

Bruxelles 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (JO L 283, 31.10.2003, p. 51).

1

(2)  Țările de Jos stimulează achiziționarea de vehicule ecologice. Potrivit unui raport al Grupului pentru climă, sunt disponibile subvenții de până la 4 000 EUR pentru achiziționarea sau leasingul de autoturisme electrice noi pe bază de baterii și de 5 000 EUR pentru camionete. Există, de asemenea, stimulente fiscale competitive, cum ar fi reducerea taxei de drum (MRB), scutirea de plata taxei pe autoturisme și motociclete (BPM) și scutirea de impozit pentru uz/beneficiu privat. A se vedea Netherlands: Taking action on zero emission vehicles

2

(3)  Directiva (UE) 2019/944 a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (JO L 158, 14.6.2019, p. 125).

3

(4)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

4

(5)  Rata inflației a încetinit în ultimele săptămâni.

5

(6)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind facilitatea de împrumut pentru sectorul public din cadrul Mecanismului pentru o tranziție justă [COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)] și privind propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru o tranziție justă [COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)] (JO C 429, 11.12.2020, p. 240).

6

(7)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Fondul de ajustare la schimbările climatice finanțat prin Fondul de coeziune și NGEU (aviz din proprie inițiativă) (JO C 486, 21.12.2022, p. 23).

7

(8)  Joanna Gill, Can Europe's new Social Climate Fund protect poor from rising carbon cost? (Poate noul Fond european pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să protejeze persoanele sărace împotriva creșterii costului carbonului?), Reuters, decembrie 2022.

8

Can Europe's new Social Climate Fund protect poor from rising carbon cost?

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/7

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Consolidarea puterii de negociere colectivă în întreaga Uniune Europeană”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 349/02)

Raportor:
  Philip VON BROCKDORFF

Raportor:

Philip VON BROCKDORFF

| Decizia Adunării Plenare | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 21.6.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 152/4/9 |

Decizia Adunării Plenare

25.1.2023

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

21.6.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

152/4/9

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE observă că negocierea colectivă este un instrument esențial în relațiile industriale (presupunând, desigur, că angajatorii și sindicatele sunt dispuși la negociere) și face trimitere la cercetări recente care sugerează că apartenența la sindicate dincolo de un anumit nivel contribuie la reducerea inegalităților veniturilor în interiorul țărilor, atenuând astfel disparitățile profunde dintre diferitele straturi ale societății. |
| --- | --- |

1.1.

CESE observă că negocierea colectivă este un instrument esențial în relațiile industriale (presupunând, desigur, că angajatorii și sindicatele sunt dispuși la negociere) și face trimitere la cercetări recente care sugerează că apartenența la sindicate dincolo de un anumit nivel contribuie la reducerea inegalităților veniturilor în interiorul țărilor, atenuând astfel disparitățile profunde dintre diferitele straturi ale societății.

| 1.2. | CESE subliniază constatarea importantă a unui raport al OCDE, potrivit căreia coordonarea salariilor joacă un rol esențial în a-i ajuta pe partenerii sociali să explice efectele macroeconomice ale acordurilor salariale asupra competitivității. CESE observă, de asemenea, că același raport al OCDE subliniază rolul negocierilor colective dinamice și puternice în promovarea productivității, a competitivității și a creșterii economice. |
| --- | --- |

1.2.

CESE subliniază constatarea importantă a unui raport al OCDE, potrivit căreia coordonarea salariilor joacă un rol esențial în a-i ajuta pe partenerii sociali să explice efectele macroeconomice ale acordurilor salariale asupra competitivității. CESE observă, de asemenea, că același raport al OCDE subliniază rolul negocierilor colective dinamice și puternice în promovarea productivității, a competitivității și a creșterii economice.

| 1.3. | CESE consideră că sindicatele, împreună cu organizațiile patronale, continuă să joace un rol important în modelarea politicilor economice, de ocupare a forței de muncă și sociale. Totuși, numărul lucrătorilor acoperiți fie de acorduri la nivel de întreprindere, fie de acorduri sectoriale continuă să scadă, slăbind astfel puterea de negociere a sindicatelor. |
| --- | --- |

1.3.

CESE consideră că sindicatele, împreună cu organizațiile patronale, continuă să joace un rol important în modelarea politicilor economice, de ocupare a forței de muncă și sociale. Totuși, numărul lucrătorilor acoperiți fie de acorduri la nivel de întreprindere, fie de acorduri sectoriale continuă să scadă, slăbind astfel puterea de negociere a sindicatelor.

| 1.4. | Prin urmare, este necesar să se găsească modalități prin care sindicatele, angajatorii și administrațiile să capete o mai mare importanță pe o piață dinamică a forței de muncă și să se identifice oportunități de asigurare a viabilității unor structuri sănătoase și solide de dialog social, inclusiv putere de negociere colectivă, și de respectare a autonomiei partenerilor sociali și a relațiilor de muncă la nivel național. |
| --- | --- |

1.4.

Prin urmare, este necesar să se găsească modalități prin care sindicatele, angajatorii și administrațiile să capete o mai mare importanță pe o piață dinamică a forței de muncă și să se identifice oportunități de asigurare a viabilității unor structuri sănătoase și solide de dialog social, inclusiv putere de negociere colectivă, și de respectare a autonomiei partenerilor sociali și a relațiilor de muncă la nivel național.

| 1.5. | CESE consideră că este la latitudinea partenerilor sociali să stabilească structuri adecvate pentru negocierea colectivă și, după caz, pentru dialogul social tripartit și bilateral. CESE recunoaște, de asemenea, că administrațiile joacă un rol esențial în recunoașterea importanței negocierii colective prin asigurarea unor condiții favorizante pentru facilitarea realizării sale, protecția împotriva practicilor discriminatorii și prevenirea tentativelor de restricționare a exercitării de către lucrători a dreptului lor legal la participare sindicală. |
| --- | --- |

1.5.

CESE consideră că este la latitudinea partenerilor sociali să stabilească structuri adecvate pentru negocierea colectivă și, după caz, pentru dialogul social tripartit și bilateral. CESE recunoaște, de asemenea, că administrațiile joacă un rol esențial în recunoașterea importanței negocierii colective prin asigurarea unor condiții favorizante pentru facilitarea realizării sale, protecția împotriva practicilor discriminatorii și prevenirea tentativelor de restricționare a exercitării de către lucrători a dreptului lor legal la participare sindicală.

| 1.6. | CESE observă că Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS) îi încurajează pe partenerii sociali să negocieze contracte colective de muncă în chestiuni relevante pentru ei, respectându-le totodată autonomia și dreptul la acțiune colectivă (1). |
| --- | --- |

1.6.

CESE observă că Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS) îi încurajează pe partenerii sociali să negocieze contracte colective de muncă în chestiuni relevante pentru ei, respectându-le totodată autonomia și dreptul la acțiune colectivă (1

| 1.7. | CESE observă, de asemenea, că noile forme de muncă, cum ar fi economia platformelor, creează noi provocări pentru relațiile industriale. Această nouă realitate a slăbit rolul „tradițional” al sindicatelor ca instituții ce reprezintă forța de muncă organizată și al organizațiilor patronale ca părți interesate esențiale pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

1.7.

CESE observă, de asemenea, că noile forme de muncă, cum ar fi economia platformelor, creează noi provocări pentru relațiile industriale. Această nouă realitate a slăbit rolul „tradițional” al sindicatelor ca instituții ce reprezintă forța de muncă organizată și al organizațiilor patronale ca părți interesate esențiale pe piața forței de muncă.

| 1.8. | CESE observă că inovarea la locul de muncă este esențială pentru succesul oricărei întreprinderi și, prin urmare, recomandă ca, în cadrul procesului de negociere colectivă, procesele de inovare la locul de muncă să fie tratate ca parte a negocierii colective și a dialogului social în general. |
| --- | --- |

1.8.

CESE observă că inovarea la locul de muncă este esențială pentru succesul oricărei întreprinderi și, prin urmare, recomandă ca, în cadrul procesului de negociere colectivă, procesele de inovare la locul de muncă să fie tratate ca parte a negocierii colective și a dialogului social în general.

| 1.9. | CESE consideră că, în contextul unei concurențe mondiale intense și al creșterii cheltuielilor cu energia, ar trebui găsit un echilibru care să țină seama de interesele reciproce, cum ar fi ridicarea costurilor de trai pentru lucrători, și să recunoască că dialogul social, inclusiv negocierea colectivă, poate contribui la stimularea productivității la locul de muncă. |
| --- | --- |

1.9.

CESE consideră că, în contextul unei concurențe mondiale intense și al creșterii cheltuielilor cu energia, ar trebui găsit un echilibru care să țină seama de interesele reciproce, cum ar fi ridicarea costurilor de trai pentru lucrători, și să recunoască că dialogul social, inclusiv negocierea colectivă, poate contribui la stimularea productivității la locul de muncă.

| 1.10. | CESE consideră, de asemenea, că negocierile colective și dialogul social pot sprijini strategia industrială în contextul schimbării condițiilor economice, în conformitate cu relațiile de muncă de la nivel național. Deși poate fi necesar un anumit grad de flexibilitate, acest lucru ar trebui să facă obiectul unui acord între partenerii sociali, fără a submina drepturile colective sau condițiile de muncă. |
| --- | --- |

1.10.

CESE consideră, de asemenea, că negocierile colective și dialogul social pot sprijini strategia industrială în contextul schimbării condițiilor economice, în conformitate cu relațiile de muncă de la nivel național. Deși poate fi necesar un anumit grad de flexibilitate, acest lucru ar trebui să facă obiectul unui acord între partenerii sociali, fără a submina drepturile colective sau condițiile de muncă.

| 1.11. | CESE observă că cea mai extinsă și mai stabilă acoperire a negocierii colective din Europa există în acele țări ale căror sisteme de negociere sunt caracterizate de negocieri cu mai mulți angajatori, în care negocierile au loc în principal la nivel sectorial sau, în unele cazuri, cum ar fi în Belgia, chiar și la nivel transsectorial. |
| --- | --- |

1.11.

CESE observă că cea mai extinsă și mai stabilă acoperire a negocierii colective din Europa există în acele țări ale căror sisteme de negociere sunt caracterizate de negocieri cu mai mulți angajatori, în care negocierile au loc în principal la nivel sectorial sau, în unele cazuri, cum ar fi în Belgia, chiar și la nivel transsectorial.

| 1.12. | În fine, CESE solicită guvernelor să utilizeze achizițiile publice în cazurile corespunzătoare ca mijloace complementare de promovare și recunoaștere a negocierilor colective. |
| --- | --- |

1.12.

În fine, CESE solicită guvernelor să utilizeze achizițiile publice în cazurile corespunzătoare ca mijloace complementare de promovare și recunoaștere a negocierilor colective.

2.   Observații generale

Observații generale

| 2.1. | Negocierea colectivă este un proces esențial în relațiile de muncă prin care se stabilesc salarii și condiții de muncă echitabile în toate sectoarele economice. Aceasta implică angajatori, pe de o parte, și sindicate, pe de altă parte. Deși negocierile colective sunt în vigoare de mulți ani, apartenența la sindicate a scăzut în mod constant de-a lungul anilor. Cercetările arată că, pe măsură ce scade gradul de aderare la sindicate, scade și puterea lor de negociere, cu implicații asupra drepturilor dobândite ale lucrătorilor și asupra negocierii colective (2). În mod similar, este important ca întreprinderile să participe la asociații patronale relevante pentru a consolida procesul de negociere colectivă, cercetările indicând că aceste organizații joacă un rol esențial în promovarea respectării standardelor juridice, de muncă și de sănătate și securitate în muncă, în special în cadrul economiei informale (3). |
| --- | --- |

2.1.

Negocierea colectivă este un proces esențial în relațiile de muncă prin care se stabilesc salarii și condiții de muncă echitabile în toate sectoarele economice. Aceasta implică angajatori, pe de o parte, și sindicate, pe de altă parte. Deși negocierile colective sunt în vigoare de mulți ani, apartenența la sindicate a scăzut în mod constant de-a lungul anilor. Cercetările arată că, pe măsură ce scade gradul de aderare la sindicate, scade și puterea lor de negociere, cu implicații asupra drepturilor dobândite ale lucrătorilor și asupra negocierii colective (2

3

| 2.2. | Cercetări mai aprofundate evidențiază relevanța sindicatelor în realizarea unui echilibru de putere care să sprijine justiția socială și prosperitatea economică. Rezultatele empirice arată că inegalitatea veniturilor urmează o traiectorie inversată în formă de U în raport cu rata apartenenței la sindicate. Inițial, inegalitatea veniturilor crește pe măsură ce mai multe persoane încadrate în muncă devin sindicalizate, atinge vârful traiectoriei inversate în formă de U atunci când rata apartenenței la sindicate este cuprinsă între 35 % și 39 % și este urmată de o scădere a inegalității veniturilor pe măsură ce această rată continuă să crească. Prin urmare, această cercetare sugerează că, pe măsură ce afilierea sindicală crește dincolo de un anumit interval, ea contribuie la reducerea inegalităților veniturilor în interiorul țărilor (4). |
| --- | --- |

2.2.

Cercetări mai aprofundate evidențiază relevanța sindicatelor în realizarea unui echilibru de putere care să sprijine justiția socială și prosperitatea economică. Rezultatele empirice arată că inegalitatea veniturilor urmează o traiectorie inversată în formă de U în raport cu rata apartenenței la sindicate. Inițial, inegalitatea veniturilor crește pe măsură ce mai multe persoane încadrate în muncă devin sindicalizate, atinge vârful traiectoriei inversate în formă de U atunci când rata apartenenței la sindicate este cuprinsă între 35 % și 39 % și este urmată de o scădere a inegalității veniturilor pe măsură ce această rată continuă să crească. Prin urmare, această cercetare sugerează că, pe măsură ce afilierea sindicală crește dincolo de un anumit interval, ea contribuie la reducerea inegalităților veniturilor în interiorul țărilor (4

| 2.3. | În timp ce inovarea în întreprinderi, competitivitatea și productivitatea sunt recunoscute drept vectori esențiali ai creșterii economice într-un mediu global extrem de competitiv, toate cele trei se bazează în mare măsură pe aportul forței de muncă și pe valoarea adăugată pe care o oferă lucrătorii pentru realizarea inovării, a competitivității și a productivității. Toate acestea se bazează pe implicarea și contribuția activă a partenerilor sociali. |
| --- | --- |

2.3.

În timp ce inovarea în întreprinderi, competitivitatea și productivitatea sunt recunoscute drept vectori esențiali ai creșterii economice într-un mediu global extrem de competitiv, toate cele trei se bazează în mare măsură pe aportul forței de muncă și pe valoarea adăugată pe care o oferă lucrătorii pentru realizarea inovării, a competitivității și a productivității. Toate acestea se bazează pe implicarea și contribuția activă a partenerilor sociali.

| 2.4. | După cum a afirmat CESE în avizul său anterior (5), crearea de valoare pe termen lung rămâne atribuția directorilor executivi, care urmăresc interese pe termen lung și, prin urmare, ar trebui încurajată îmbunătățirea responsabilității acestor directori executivi față de sustenabilitatea activității întreprinderilor. Într-adevăr, acest lucru a fost recunoscut în mod explicit de Grupul Consultativ European pentru Raportare Financiară (EFRAG) în cadrul cerințelor de raportare MSG propuse în temeiul Directivei privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (CSRD), întreprinderile eligibile fiind obligate să prezinte gradul de acoperire a negocierii colective și al dialogului social la nivelul forței lor de muncă, întrucât deținerea unei forțe de muncă abilitate, angajate și apreciate este considerată drept unul dintre principiile esențiale ale durabilității pe termen lung a unei întreprinderi (6). |
| --- | --- |

2.4.

După cum a afirmat CESE în avizul său anterior (5

6

| 2.5. | Reziliența și durabilitatea economică sprijină în mod indirect coeziunea socială, întrucât reziliența și durabilitatea pot fi realizate numai acordând prioritate valorii adăugate pe care forța de muncă o oferă economiei. Această prioritate este predominantă în economiile în care negocierea colectivă și dialogul social prosperă și creează în general un echilibru al puterii economice care promovează inovarea în întreprinderi, competitivitatea și productivitatea, pe baza tehnologiei și a forței de muncă. |
| --- | --- |

2.5.

Reziliența și durabilitatea economică sprijină în mod indirect coeziunea socială, întrucât reziliența și durabilitatea pot fi realizate numai acordând prioritate valorii adăugate pe care forța de muncă o oferă economiei. Această prioritate este predominantă în economiile în care negocierea colectivă și dialogul social prosperă și creează în general un echilibru al puterii economice care promovează inovarea în întreprinderi, competitivitatea și productivitatea, pe baza tehnologiei și a forței de muncă.

| 2.6. | În pofida scăderii ratei apartenenței la sindicate în întreaga UE, CESE consideră că ele continuă să joace un rol important, deși, în unele state membre, sunt în declin, în ceea ce privește modelarea politicii economice, de ocupare a forței de muncă și socială. Cu toate acestea, numărul lucrătorilor acoperiți de convenții colective este în scădere. Chestiunea gradului de reprezentativitate a organizațiilor patronale suscită, de asemenea, îngrijorări în unele state membre. Prin urmare, este important ca partenerii sociali, cu sprijinul unui cadru favorabil, să găsească modalități de a se asigura că negocierea colectivă și dialogul social își pot îndeplini scopul ca instrumente relevante și semnificative, în funcție de circumstanțele și practicile de la nivel național. CESE observă că negocierea colectivă este un drept fundamental, în temeiul Constituției OIM (7). Negocierea colectivă este, de asemenea, un mijloc prin care angajatorii, organizațiile lor și sindicatele din aceste întreprinderi pot stabili salarii și condiții de muncă echitabile, ținând seama, în același timp, de interesele economice și sociale naționale. În acest context, CESE face referire la Convenția nr. 87 a OIM privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, care este, de asemenea, un drept fundamental atât al lucrătorilor, cât și al angajatorilor, așa cum este și cel la neafiliere în sine. Relațiile de muncă solide presupun, de asemenea, că angajatorii și sindicatele sunt dispuși la negociere, or dovezile au arătat că acest lucru nu se întâmplă întotdeauna (8). |
| --- | --- |

2.6.

În pofida scăderii ratei apartenenței la sindicate în întreaga UE, CESE consideră că ele continuă să joace un rol important, deși, în unele state membre, sunt în declin, în ceea ce privește modelarea politicii economice, de ocupare a forței de muncă și socială. Cu toate acestea, numărul lucrătorilor acoperiți de convenții colective este în scădere. Chestiunea gradului de reprezentativitate a organizațiilor patronale suscită, de asemenea, îngrijorări în unele state membre. Prin urmare, este important ca partenerii sociali, cu sprijinul unui cadru favorabil, să găsească modalități de a se asigura că negocierea colectivă și dialogul social își pot îndeplini scopul ca instrumente relevante și semnificative, în funcție de circumstanțele și practicile de la nivel național. CESE observă că negocierea colectivă este un drept fundamental, în temeiul Constituției OIM (7

8

| 2.7. | Scopul prezentului aviz este, prin urmare, de a explora motivele și implicațiile modalităților de stopare a acestui declin, de a sublinia rolul sindicatelor, al angajatorilor și al administrațiilor pe o piață dinamică a forței de muncă și de a identifica oportunități de asigurare a viabilității unor structuri sănătoase și solide pentru negocierile colective, respectând totodată autonomia partenerilor sociali și a relațiilor de muncă la nivel național. |
| --- | --- |

2.7.

Scopul prezentului aviz este, prin urmare, de a explora motivele și implicațiile modalităților de stopare a acestui declin, de a sublinia rolul sindicatelor, al angajatorilor și al administrațiilor pe o piață dinamică a forței de muncă și de a identifica oportunități de asigurare a viabilității unor structuri sănătoase și solide pentru negocierile colective, respectând totodată autonomia partenerilor sociali și a relațiilor de muncă la nivel național.

3.   Observații specifice

Observații specifice

| 3.1. | Astfel cum s-a menționat în avizul SOC/764 pe tema Consolidarea dialogului social (9), nivelul de angajament și de eficacitate a dialogului social (și implicit al negocierilor colective) variază de la o țară la alta. Cu toate acestea, CESE este de părere că este la latitudinea partenerilor sociali naționali să convină asupra conceperii unei negocieri colective care să fie cea mai adecvată contextului național. |
| --- | --- |

3.1.

Astfel cum s-a menționat în avizul SOC/764 pe tema Consolidarea dialogului social

9

| 3.2. | CESE recunoaște că administrațiile joacă un rol esențial în recunoașterea importanței negocierii colective, prin asigurarea unor condiții favorizante pentru facilitarea realizării sale, pentru protecția împotriva practicilor discriminatorii și prevenirea tentativelor de restricționare a exercitării de către lucrători a dreptului lor legal la participare sindicală. Acest cadru tripartit ar trebui să reflecte principalele puncte care reies din Recomandarea Comisiei privind consolidarea dialogului social, cu accent pe asigurarea echității sociale, stimulând totodată prosperitatea și reziliența Europei. |
| --- | --- |

3.2.

CESE recunoaște că administrațiile joacă un rol esențial în recunoașterea importanței negocierii colective, prin asigurarea unor condiții favorizante pentru facilitarea realizării sale, pentru protecția împotriva practicilor discriminatorii și prevenirea tentativelor de restricționare a exercitării de către lucrători a dreptului lor legal la participare sindicală. Acest cadru tripartit ar trebui să reflecte principalele puncte care reies din Recomandarea Comisiei privind consolidarea dialogului social, cu accent pe asigurarea echității sociale, stimulând totodată prosperitatea și reziliența Europei.

| 3.3. | CESE observă că Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS) (10) îi încurajează pe partenerii sociali să negocieze contracte colective de muncă, respectându-le totodată autonomia și dreptul la acțiune colectivă. În plus, CESE solicită consultarea partenerilor sociali cu privire la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor economice, sociale și de ocupare a forței de muncă. Totuși, Comitetul regretă că consultările nu sunt aplicate cu aceeași convingere și același angajament la nivelul întregii UE. De asemenea, CESE observă că, în acord cu PEDS și acolo unde este cazul, contractele încheiate între partenerii sociali se pun în aplicare la nivelul UE și al statelor sale membre. Acest principiu presupune asigurarea unui nivel minim de protecție. |
| --- | --- |

3.3.

CESE observă că Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS) (10

| 3.4. | Lumea muncii continuă să se schimbe odată cu noile practici de muncă care modelează viața profesională a milioane de europeni. Noile forme de muncă din cadrul economiei platformelor prezintă provocări majore pentru relațiile de muncă. CESE consideră că această nouă realitate a afectat atât sindicatele, cât și organizațiile patronale și că ambele trebuie să se adapteze rapid la această realitate, protejând în același timp drepturile fundamentale ale lucrătorilor, în spiritul propunerii de directivă a Comisiei privind lucrătorii pe platforme online. |
| --- | --- |

3.4.

Lumea muncii continuă să se schimbe odată cu noile practici de muncă care modelează viața profesională a milioane de europeni. Noile forme de muncă din cadrul economiei platformelor prezintă provocări majore pentru relațiile de muncă. CESE consideră că această nouă realitate a afectat atât sindicatele, cât și organizațiile patronale și că ambele trebuie să se adapteze rapid la această realitate, protejând în același timp drepturile fundamentale ale lucrătorilor, în spiritul propunerii de directivă a Comisiei privind lucrătorii pe platforme online.

| 3.5. | Negocierea colectivă este esențială pentru însăși existența și relevanța sindicatelor și pentru asigurarea unui echilibru de putere între angajatori și lucrători. CESE consideră că negocierile colective, ca și dialogul social în general, ar trebui să sprijine și inovarea la locul de muncă, pentru a stimula productivitatea și a aborda eventualele modificări ale practicilor de muncă care afectează bunăstarea și viața profesională a lucrătorilor. CESE recunoaște că acest lucru înseamnă o provocare suplimentară pentru sindicate. Totuși, angajatorii ar trebui să rămână, desigur, responsabili pentru deciziile luate la nivel de întreprindere. Ceea ce recomandăm este ca, respectând sistemele naționale de relații industriale, rolul sindicatelor în procesele de inovare la locul de muncă să fie recunoscut ca parte a rolului relevant al dialogului social și al negocierilor colective. |
| --- | --- |

3.5.

Negocierea colectivă este esențială pentru însăși existența și relevanța sindicatelor și pentru asigurarea unui echilibru de putere între angajatori și lucrători. CESE consideră că negocierile colective, ca și dialogul social în general, ar trebui să sprijine și inovarea la locul de muncă, pentru a stimula productivitatea și a aborda eventualele modificări ale practicilor de muncă care afectează bunăstarea și viața profesională a lucrătorilor. CESE recunoaște că acest lucru înseamnă o provocare suplimentară pentru sindicate. Totuși, angajatorii ar trebui să rămână, desigur, responsabili pentru deciziile luate la nivel de întreprindere. Ceea ce recomandăm este ca, respectând sistemele naționale de relații industriale, rolul sindicatelor în procesele de inovare la locul de muncă să fie recunoscut ca parte a rolului relevant al dialogului social și al negocierilor colective.

| 3.6. | Este relevant să se sublinieze constatările unui raport al OCDE (11) care reiterează că negocierea colectivă este un drept fundamental al lucrătorilor, care poate îmbunătăți inclusiv performanța la locul de muncă. Același raport conchide cu îngrijorare că acest drept este supus presiunii ca urmare a slăbirii generale a relațiilor de muncă și a creșterii formelor noi și adesea precare de ocupare a forței de muncă. Raportul confirmă presiunea exercitată asupra negocierii colective din întreaga UE și importanța nevoii politice de acțiune. Raportul furnizează toate dovezile necesare pentru consolidarea negocierii colective astfel încât să devină mai flexibilă și mai receptivă la lumea muncii în schimbare. În acest context, CESE consideră că trebuie găsit un echilibru care să țină seama de interesele reciproce, cum ar fi ridicarea costurilor de trai pentru lucrători și concurența tot mai intensă la nivel global, recunoscând că negocierile colective și dialogul social pot stimula productivitatea prin inovare la locul de muncă și prin încurajarea dezvoltării competențelor. În plus, negocierea colectivă și dialogul social ar putea sprijini strategia industrială în contextul schimbării condițiilor economice, pe baza relațiilor de muncă naționale. Deși flexibilitatea convenită de partenerii sociali ar trebui să servească drept mijloc de adaptare la circumstanțele în schimbare și de echilibrare a nevoilor întreprinderilor și ale lucrătorilor, acest lucru nu ar trebui să reprezinte un risc care să submineze drepturile colective sau să vină în detrimentul condițiilor de muncă. În plus, dacă este reglementată în mod corespunzător prin legislație sau prin negocieri colective, flexibilitatea muncii implică beneficii atât pentru lucrători, cât și pentru angajatori. |
| --- | --- |

3.6.

Este relevant să se sublinieze constatările unui raport al OCDE (11

| 3.7. | În ceea ce privește acordurile la nivel de întreprindere și acordurile sectoriale în cadrul procesului de negociere colectivă, nu există nicio formulă pentru a stabili dacă unul este mai adecvat decât celălalt. Acestea fiind spuse, pentru a crește acoperirea negocierii colective, astfel cum se prevede în Directiva privind salariile minime adecvate (12), le revine partenerilor sociali din fiecare stat membru să efectueze o analiză a punctelor forte și slabe ale ambelor forme de acorduri și să stabilească dacă acordurile sectoriale, acordurile la nivel de întreprindere sau o combinație a celor două reprezintă cea mai bună cale de urmat pentru a crește acoperirea negocierii colective. De exemplu, cercetările arată că cea mai ridicată și mai stabilă acoperire a negocierii colective din Europa există în acele țări ale căror sisteme de negociere sunt caracterizate de negocieri cu mai mulți angajatori, în care negocierile au loc în principal la nivel sectorial sau, în unele cazuri, cum ar fi în Belgia, chiar și la nivel transsectorial (13). Desigur, eforturile de creștere a acoperirii trebuie să țină seama de circumstanțele predominante din fiecare țară. |
| --- | --- |

3.7.

În ceea ce privește acordurile la nivel de întreprindere și acordurile sectoriale în cadrul procesului de negociere colectivă, nu există nicio formulă pentru a stabili dacă unul este mai adecvat decât celălalt. Acestea fiind spuse, pentru a crește acoperirea negocierii colective, astfel cum se prevede în Directiva privind salariile minime adecvate (12

13

| 3.8. | CESE recunoaște că creșterea gradului de aderare la sindicate și organizații ale angajatorilor va rămâne o provocare extraordinară și, deși dialogul social și negocierea colectivă au și ar trebui să aibă un caracter voluntar, Comitetul recomandă partenerilor sociali din fiecare stat membru să abordeze această provocare prin explorarea unor metode adecvate pentru a asigura o participare viabilă a membrilor în cadrul organizațiilor lor. |
| --- | --- |

3.8.

CESE recunoaște că creșterea gradului de aderare la sindicate și organizații ale angajatorilor va rămâne o provocare extraordinară și, deși dialogul social și negocierea colectivă au și ar trebui să aibă un caracter voluntar, Comitetul recomandă partenerilor sociali din fiecare stat membru să abordeze această provocare prin explorarea unor metode adecvate pentru a asigura o participare viabilă a membrilor în cadrul organizațiilor lor.

| 3.9. | CESE recunoaște că există o mare diversitate de sisteme naționale de relații de muncă care reflectă diferite situații economice și politice ale statelor membre. Potrivit unei note a Comisiei (14), negocierea colectivă a fost caracterizată de o trecere la negocierea descentralizată la nivel de întreprindere. Datele disponibile arată că acoperirea negocierii colective tinde să fie mai mare acolo unde negocierea este centralizată, unde ratele de organizare a angajatorilor sunt mai ridicate și unde se practică extinderea acordurilor la părțile nesemnatare. |
| --- | --- |

3.9.

CESE recunoaște că există o mare diversitate de sisteme naționale de relații de muncă care reflectă diferite situații economice și politice ale statelor membre. Potrivit unei note a Comisiei (14

| 3.10. | CESE subliniază constatarea importantă a unui raport al OCDE, potrivit căreia coordonarea salariilor joacă un rol esențial în a-i ajuta pe partenerii sociali să explice ciclul economic și efectele macroeconomice ale acordurilor salariale asupra competitivității (15). În plus, CESE este de părere că procesul de negociere va depinde de circumstanțele predominante la nivel de întreprindere, fie că este vorba de întreprinderi mici sau mari. |
| --- | --- |

3.10.

CESE subliniază constatarea importantă a unui raport al OCDE, potrivit căreia coordonarea salariilor joacă un rol esențial în a-i ajuta pe partenerii sociali să explice ciclul economic și efectele macroeconomice ale acordurilor salariale asupra competitivității (15

| 3.11. | CESE îndeamnă partenerii sociali să sporească relevanța sistemelor de negociere colectivă prin evaluarea modului în care negocierile colective la toate nivelurile ar putea, într-un mod echilibrat, să asigure valoare adăugată atât pentru lucrători, cât și pentru angajatori, în toate sectoarele economiei și societății. În acest context, este relevant să se ia act de cel mai recent raport al OCDE referitor la perspectivele privind ocuparea forței de muncă, care subliniază rolul unei negocieri colective dinamice și puternice în promovarea productivității, a competitivității și a creșterii economice. |
| --- | --- |

3.11.

CESE îndeamnă partenerii sociali să sporească relevanța sistemelor de negociere colectivă prin evaluarea modului în care negocierile colective la toate nivelurile ar putea, într-un mod echilibrat, să asigure valoare adăugată atât pentru lucrători, cât și pentru angajatori, în toate sectoarele economiei și societății. În acest context, este relevant să se ia act de cel mai recent raport al OCDE referitor la perspectivele privind ocuparea forței de muncă, care subliniază rolul unei negocieri colective dinamice și puternice în promovarea productivității, a competitivității și a creșterii economice.

| 3.12. | CESE observă rolul important pe care îl joacă sau l-ar putea juca guvernele în colaborarea cu angajatorii și sindicatele pentru o cooperare mai strânsă și în sprijinirea politicilor macroeconomice. Desigur, administrațiile au ele însele calitatea de angajator important și adesea negociază cu sindicatele care îi reprezintă pe lucrători, ceea ce, în unele state membre, poate determina apariția unui model pentru întreaga economie. În plus, administrațiile joacă un rol esențial în asigurarea condițiilor adecvate pentru pacea industrială, stabilitatea prețurilor, creșterea productivității și existența unor modele nediscriminatorii de ocupare a forței de muncă. Pentru a atinge aceste obiective, respectând totodată autonomia partenerilor sociali, CESE solicită consolidarea negocierilor colective, astfel încât întreprinderile și lucrătorii să obțină rezultate mai bune. Ca una dintre măsuri, recomandăm guvernelor să utilizeze, unde este cazul, licitații publice ca mijloc suplimentar de promovare și sprijinire a negocierilor colective, astfel cum s-a subliniat în două avize anterioare elaborate de CESE (16). |
| --- | --- |

3.12.

CESE observă rolul important pe care îl joacă sau l-ar putea juca guvernele în colaborarea cu angajatorii și sindicatele pentru o cooperare mai strânsă și în sprijinirea politicilor macroeconomice. Desigur, administrațiile au ele însele calitatea de angajator important și adesea negociază cu sindicatele care îi reprezintă pe lucrători, ceea ce, în unele state membre, poate determina apariția unui model pentru întreaga economie. În plus, administrațiile joacă un rol esențial în asigurarea condițiilor adecvate pentru pacea industrială, stabilitatea prețurilor, creșterea productivității și existența unor modele nediscriminatorii de ocupare a forței de muncă. Pentru a atinge aceste obiective, respectând totodată autonomia partenerilor sociali, CESE solicită consolidarea negocierilor colective, astfel încât întreprinderile și lucrătorii să obțină rezultate mai bune. Ca una dintre măsuri, recomandăm guvernelor să utilizeze, unde este cazul, licitații publice ca mijloc suplimentar de promovare și sprijinire a negocierilor colective, astfel cum s-a subliniat în două avize anterioare elaborate de CESE (16

| 3.13. | După cum s-a menționat anterior, ar putea fi necesară o flexibilitate convenită în negocierile colective. Cu toate acestea, CESE este de părere că orice modificare convenită a contractelor colective de muncă trebuie să găsească un echilibru între interesele ambelor părți și să prezinte avantaje reciproce. Deși ar trebui promovate acorduri la nivel național și sectorial, CESE recunoaște că, în negocierile la nivel de întreprindere, flexibilitatea muncii, reglementată în mod corespunzător prin legislație sau prin negocieri colective, poate aduce beneficii atât angajatorilor, cât și lucrătorilor. Astfel de negocieri ar trebui să se bazeze pe încredere reciprocă și pe structuri de negociere eficace, asigurându-se, în același timp, că nu este posibilă deteriorarea condițiilor de muncă. Acestea fiind spuse, ori de câte ori este posibil, trebuie găsit o cale de mijloc prin care sistemele descentralizate să devină mai bine organizate și să permită acordurilor sectoriale să stabilească condiții-cadru ample, lăsând dispozițiile detaliate în sarcina negocierii de la nivel de întreprindere. Într-adevăr, cercetările sugerează că sistemele hibride de negociere colectivă, care implică sisteme coordonate, sectoriale și pe mai multe niveluri, conduc la rezultate mai bune atât pentru lucrători, cât și pentru întreprinderi deopotrivă (17). |
| --- | --- |

3.13.

După cum s-a menționat anterior, ar putea fi necesară o flexibilitate convenită în negocierile colective. Cu toate acestea, CESE este de părere că orice modificare convenită a contractelor colective de muncă trebuie să găsească un echilibru între interesele ambelor părți și să prezinte avantaje reciproce. Deși ar trebui promovate acorduri la nivel național și sectorial, CESE recunoaște că, în negocierile la nivel de întreprindere, flexibilitatea muncii, reglementată în mod corespunzător prin legislație sau prin negocieri colective, poate aduce beneficii atât angajatorilor, cât și lucrătorilor. Astfel de negocieri ar trebui să se bazeze pe încredere reciprocă și pe structuri de negociere eficace, asigurându-se, în același timp, că nu este posibilă deteriorarea condițiilor de muncă. Acestea fiind spuse, ori de câte ori este posibil, trebuie găsit o cale de mijloc prin care sistemele descentralizate să devină mai bine organizate și să permită acordurilor sectoriale să stabilească condiții-cadru ample, lăsând dispozițiile detaliate în sarcina negocierii de la nivel de întreprindere. Într-adevăr, cercetările sugerează că sistemele hibride de negociere colectivă, care implică sisteme coordonate, sectoriale și pe mai multe niveluri, conduc la rezultate mai bune atât pentru lucrători, cât și pentru întreprinderi deopotrivă (17

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Principiul 8.

1

(2)  Schnabel, C. (2020). Union membership and collective bargaining: trends and determinants (Aderarea la sindicate și negocierea colectivă: tendințe și factori determinanți) (pp. 1-37). Springer International Publishing.

2

Union membership and collective bargaining: trends and determinants

(3)  OIM (2013). The informal economy and decent work: A policy resource guide supporting transitions to formality. Biroul Internațional al Muncii.

3

The informal economy and decent work: A policy resource guide supporting transitions to formality

(4)  Montebello, R., Spiteri, J., & Von Brockdorff, P. (2022). Trade unions and income inequality: Evidence from a panel of European countries. (Sindicatele și inegalitatea veniturilor: dovezi din partea unui grup de țări europene). International Labour Review.

4

Trade unions and income inequality: Evidence from a panel of European countries.

International Labour Review

(5)  Avizul CESE pe tema „Niciun pact verde fără un pact social” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 341, 24.8.2021, p. 23).

5

(6)  https://www.efrag.org/?AspxAutoDetectCookieSupport=1

6

(7)  De asemenea, acesta este reafirmat ca atare în Declarația OIM din 1998 privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă.

7

(8)  Pisarczyk, Ł. (2023). Către reconstruirea negocierilor colective? Polonia în fața provocărilor contemporane și a politicii sociale europene în schimbare. Industrial Relations Journal.

8

Industrial Relations Journal

(9)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunere de recomandare a Consiliului privind consolidarea dialogului social în Uniunea Europeană” [COM(2023) 38 final – 2023/0012 (NLE)] și privind „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Consolidarea dialogului social în Uniunea Europeană prin valorificarea întregului său potențial de gestionare a tranzițiilor echitabile” [COM(2023) 40 final] (JO C 228, 29.6.2023, p. 87).

9

(10)  Principiul 8.

10

(11)  https://www.oecd.org/employment/negotiating-our-way-up-1fd2da34-en.htm

11

(12)  Directiva (UE) 2022/2041 a Parlamentului European și a Consiliului din 19 octombrie 2022 privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană (JO L 275, 25.10.2022, p. 33).

12

(13)  https://www.etui.org/services/facts-figures/benchmarks/what-s-happening-to-collective-bargaining-in-europe

13

(14)  https://commission.europa.eu/system/files/2016-03/social-dialogue-involvement-of-workers_en.pdf

14

(15)  https://www.oecd.org/employment/negotiating-our-way-up-1fd2da34-en.htm

15

(16)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Salarii minime decente în Europa” (aviz exploratoriu la solicitarea Parlamentului European/Consiliului) (JO C 429, 11.12.2020, p. 159) și Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Achizițiile publice ca instrument de creare a valorii și a demnității muncii în serviciile de curățenie și de întreținere a clădirilor” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 429, 11.12.2020, p. 30).

16

(17)  Braakmann, N., & Brandl, B. (2016). The efficacy of hybrid collective bargaining systems: An analysis of the impact of collective bargaining on company performance in Europe (Eficacitatea sistemelor hibride de negociere colectivă: o analiză a impactului negocierilor colective asupra performanței întreprinderilor în Europa).

17

The efficacy of hybrid collective bargaining systems: An analysis of the impact of collective bargaining on company performance in Europe

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/12

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Monitorizarea măsurilor privind inflația și energia și a rezilienței energetice a UE pentru sectoarele economice esențiale”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 349/03)

| Raportor: | domnul Felipe MEDINA MARTÍN |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Felipe MEDINA MARTÍN

domnul Felipe MEDINA MARTÍN

| Decizia Adunării Plenare | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 26.6.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 151/1/2 |

Decizia Adunării Plenare

25.1.2023

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

26.6.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

151/1/2

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Obiectivul prezentului aviz al CESE este de a evalua impactul crizei energetice declanșate în urma pandemiei de COVID-19 și a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei asupra întreprinderilor europene, asupra lucrătorilor acestora și asupra cetățenilor europeni în ansamblu. CESE constată că în întreaga economie au apărut probleme de mare amploare, cum ar fi: creșterea disproporționată a costurilor de producție, reorganizarea lanțurilor de aprovizionare, dificultăți în ceea ce privește furnizarea de produse alimentare și de alte bunuri, creșterea costurilor investițiilor sau scăderea puterii de cumpărare a gospodăriilor europene. |
| --- | --- |

1.1.

Obiectivul prezentului aviz al CESE este de a evalua impactul crizei energetice declanșate în urma pandemiei de COVID-19 și a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei asupra întreprinderilor europene, asupra lucrătorilor acestora și asupra cetățenilor europeni în ansamblu. CESE constată că în întreaga economie au apărut probleme de mare amploare, cum ar fi: creșterea disproporționată a costurilor de producție, reorganizarea lanțurilor de aprovizionare, dificultăți în ceea ce privește furnizarea de produse alimentare și de alte bunuri, creșterea costurilor investițiilor sau scăderea puterii de cumpărare a gospodăriilor europene.

| 1.2. | CESE își manifestă îngrijorarea cu privire la nivelul ridicat pe care l-a atins inflația în Europa din cauza costurilor energiei și a costurilor materiilor prime, urmate de prețurile serviciilor și ale bunurilor industriale. Inflația în Europa se situează la cel mai înalt nivel înregistrat după crearea monedei euro. CESE îndeamnă instituțiile europene să instituie mecanisme de control precum cele menționate în documentul elaborat de Organizația Europeană a Consumatorilor (BEUC). Acest demers ar trebui să includă, de exemplu, punerea în aplicare pe deplin a măsurilor stabilite în proiectul de regulament al Consiliului care prevede o reformă majoră și o ajustare a organizării pieței energiei electrice. CESE solicită statelor membre ale UE să pună în aplicare acte ale UE deja adoptate, cum ar fi Pachetul privind energia curată, care contribuie la accelerarea tranziției verzi și la aprofundarea pieței interne. |
| --- | --- |

1.2.

CESE își manifestă îngrijorarea cu privire la nivelul ridicat pe care l-a atins inflația în Europa din cauza costurilor energiei și a costurilor materiilor prime, urmate de prețurile serviciilor și ale bunurilor industriale. Inflația în Europa se situează la cel mai înalt nivel înregistrat după crearea monedei euro. CESE îndeamnă instituțiile europene să instituie mecanisme de control precum cele menționate în documentul elaborat de Organizația Europeană a Consumatorilor (BEUC). Acest demers ar trebui să includă, de exemplu, punerea în aplicare pe deplin a măsurilor stabilite în proiectul de regulament al Consiliului care prevede o reformă majoră și o ajustare a organizării pieței energiei electrice. CESE solicită statelor membre ale UE să pună în aplicare acte ale UE deja adoptate, cum ar fi Pachetul privind energia curată, care contribuie la accelerarea tranziției verzi și la aprofundarea pieței interne.

| 1.3. | CESE consideră că, având în vedere creșterile uriașe ale costurilor ca urmare a războiului din Ucraina și a crizei energetice, este necesar să se reformeze fără întârziere cadrul temporar de criză revizuit al UE. În plus, recomandă punerea în aplicare a cadrului temporar privind ajutoarele de stat, astfel încât ajutoarele prevăzute de Regulamentul privind o intervenție de urgență pentru abordarea problemei prețurilor ridicate la energie și de cadrul de redresare și reziliență să fie acordate tuturor sectoarelor afectate de criza energetică, acordându-se o atenție deosebită sectoarelor esențiale, pentru a nu submina capacitatea de supraviețuire a multor întreprinderi, pentru a evita un efect negativ asupra costului vieții consumatorilor și pentru a nu afecta în mod negativ capacitatea acestora de a-și procura în fiecare zi produsele de bază. În plus, CESE solicită din nou introducerea unei „reguli de aur” care să permită realizarea investițiilor publice necesare. |
| --- | --- |

1.3.

CESE consideră că, având în vedere creșterile uriașe ale costurilor ca urmare a războiului din Ucraina și a crizei energetice, este necesar să se reformeze fără întârziere cadrul temporar de criză revizuit al UE. În plus, recomandă punerea în aplicare a cadrului temporar privind ajutoarele de stat, astfel încât ajutoarele prevăzute de Regulamentul privind o intervenție de urgență pentru abordarea problemei prețurilor ridicate la energie și de cadrul de redresare și reziliență să fie acordate tuturor sectoarelor afectate de criza energetică, acordându-se o atenție deosebită sectoarelor esențiale, pentru a nu submina capacitatea de supraviețuire a multor întreprinderi, pentru a evita un efect negativ asupra costului vieții consumatorilor și pentru a nu afecta în mod negativ capacitatea acestora de a-și procura în fiecare zi produsele de bază. În plus, CESE solicită din nou introducerea unei „reguli de aur” care să permită realizarea investițiilor publice necesare.

| 1.4. | CESE consideră că gospodăriile și sectoarele-cheie ar trebui să beneficieze de planuri de reducere a impactului prețurilor ridicate la energie. Deși în unele sectoare s-au înregistrat profituri foarte mari, cu o creștere substanțială de 26,8 % în comparație cu trimestrul precedent, indicele falimentelor declarate în UE a ajuns la 113,1, cel mai ridicat nivel înregistrat vreodată, conform unui indice utilizat de Eurostat pentru a măsura nivelul falimentelor în UE în comparație cu valoarea de referință de 100 din 2015. CESE solicită Comisiei și statelor membre să depună eforturi pentru a se asigura că gospodăriile și sectoarele-cheie se pot aproviziona în mod constant cu energie atunci când pun în aplicare măsuri de reducere a cererii la orele de vârf. În același timp, unele companii, în principal din sectorul energetic, și-au sporit profiturile sub paravanul inflației existente, după cum subliniază BCE (1). Profiturile din acest sector au continuat să alimenteze inflația în UE, iar chestiunea trebuie abordată. |
| --- | --- |

1.4.

CESE consideră că gospodăriile și sectoarele-cheie ar trebui să beneficieze de planuri de reducere a impactului prețurilor ridicate la energie. Deși în unele sectoare s-au înregistrat profituri foarte mari, cu o creștere substanțială de 26,8 % în comparație cu trimestrul precedent, indicele falimentelor declarate în UE a ajuns la 113,1, cel mai ridicat nivel înregistrat vreodată, conform unui indice utilizat de Eurostat pentru a măsura nivelul falimentelor în UE în comparație cu valoarea de referință de 100 din 2015. CESE solicită Comisiei și statelor membre să depună eforturi pentru a se asigura că gospodăriile și sectoarele-cheie se pot aproviziona în mod constant cu energie atunci când pun în aplicare măsuri de reducere a cererii la orele de vârf. În același timp, unele companii, în principal din sectorul energetic, și-au sporit profiturile sub paravanul inflației existente, după cum subliniază BCE (1

| 1.5. | Criza energetică s-a reflectat în economie prin inflație ridicată, creștere economică firavă, presiune puternică asupra finanțelor publice și a puterii de cumpărare a gospodăriilor și a întreprinderilor și printr-o pierdere a competitivității economice externe. Pe baza recomandărilor BCE, CESE propune să se stabilească criteriul „triplului T verde” pentru ca intervențiile viitoare să fie adaptate, țintite și să reziste tranzițiilor (tailored, targeted and transition-proof). Măsurile neselective privind prețurile, cum ar fi plafonarea prețurilor la anumite produse alimentare, nu ar face decât să prelungească perioada de inflație ridicată pe termen lung. |
| --- | --- |

1.5.

Criza energetică s-a reflectat în economie prin inflație ridicată, creștere economică firavă, presiune puternică asupra finanțelor publice și a puterii de cumpărare a gospodăriilor și a întreprinderilor și printr-o pierdere a competitivității economice externe. Pe baza recomandărilor BCE, CESE propune să se stabilească criteriul „triplului T verde” pentru ca intervențiile viitoare să fie adaptate, țintite și să reziste tranzițiilor (tailored, targeted and transition-proof

| 1.6. | Inflația ridicată care persistă, în special din cauza prețurilor la energie, provoacă o pierdere generală a puterii de cumpărare a lucrătorilor, consumatorilor și întreprinderilor din Europa, afectând condițiile de viață ale multor familii, cererea internă și creșterea economică. Acest lucru, împreună cu menținerea politicii monetare de creștere a ratelor dobânzilor, afectează, de asemenea, multe întreprinderi. CESE consideră că dialogul social în sectorul energetic este important pentru a lua deciziile adecvate la nivel național. |
| --- | --- |

1.6.

Inflația ridicată care persistă, în special din cauza prețurilor la energie, provoacă o pierdere generală a puterii de cumpărare a lucrătorilor, consumatorilor și întreprinderilor din Europa, afectând condițiile de viață ale multor familii, cererea internă și creșterea economică. Acest lucru, împreună cu menținerea politicii monetare de creștere a ratelor dobânzilor, afectează, de asemenea, multe întreprinderi. CESE consideră că dialogul social în sectorul energetic este important pentru a lua deciziile adecvate la nivel național.

| 1.7. | CESE îndeamnă guvernele să promoveze punerea în aplicare a unor măsuri de economisire și de utilizare eficientă a energiei în întreprinderi și în gospodării, care să permită reducerea cererii de energie în mod permanent. În acest sens, ar trebui să se favorizeze extinderea utilizării energiei din surse regenerabile (stabilindu-se condițiile legale și fiscale necesare, inclusiv introducerea unei „reguli de aur pentru investiții”) pentru a ne reduce dependența de combustibilii fosili. Ar trebui ca situația actuală să reprezinte o pârghie pentru a accelera decarbonizarea economiei UE. Aceste măsuri ar trebui să fie însoțite de garanții de nedelocalizare legate de ajutorul financiar. Este momentul să se facă investițiile necesare (și să se stabilească condițiile-cadru fiscale) în transformarea energetică europeană pentru a reduce dependența de combustibilii fosili. În plus, CESE consideră că ar trebui să se continue punerea în aplicare a modificărilor propuse în cadrul planului REPowerEU, în scopul de a simplifica și a accelera acordarea de autorizații pentru instalarea infrastructurilor de energie regenerabile. În acest context, CESE îndeamnă UE și statele membre să analizeze modul în care prețul plătit pentru surplusul de energie introdus în rețea ar putea permite investiții viabile pentru a maximiza capacitatea de a genera energie regenerabilă și pentru a o împărți cu alți consumatori atunci când depășește nevoile de utilizare proprii. Reorganizarea pieței energiei trebuie să fie inclusă în agenda pe termen lung a Comisiei Europene pentru a evita viitoarele perturbări ale aprovizionării cu energie și prețurile exorbitante. |
| --- | --- |

1.7.

CESE îndeamnă guvernele să promoveze punerea în aplicare a unor măsuri de economisire și de utilizare eficientă a energiei în întreprinderi și în gospodării, care să permită reducerea cererii de energie în mod permanent. În acest sens, ar trebui să se favorizeze extinderea utilizării energiei din surse regenerabile (stabilindu-se condițiile legale și fiscale necesare, inclusiv introducerea unei „reguli de aur pentru investiții”) pentru a ne reduce dependența de combustibilii fosili. Ar trebui ca situația actuală să reprezinte o pârghie pentru a accelera decarbonizarea economiei UE. Aceste măsuri ar trebui să fie însoțite de garanții de nedelocalizare legate de ajutorul financiar. Este momentul să se facă investițiile necesare (și să se stabilească condițiile-cadru fiscale) în transformarea energetică europeană pentru a reduce dependența de combustibilii fosili. În plus, CESE consideră că ar trebui să se continue punerea în aplicare a modificărilor propuse în cadrul planului REPowerEU, în scopul de a simplifica și a accelera acordarea de autorizații pentru instalarea infrastructurilor de energie regenerabile. În acest context, CESE îndeamnă UE și statele membre să analizeze modul în care prețul plătit pentru surplusul de energie introdus în rețea ar putea permite investiții viabile pentru a maximiza capacitatea de a genera energie regenerabilă și pentru a o împărți cu alți consumatori atunci când depășește nevoile de utilizare proprii. Reorganizarea pieței energiei trebuie să fie inclusă în agenda pe termen lung a Comisiei Europene pentru a evita viitoarele perturbări ale aprovizionării cu energie și prețurile exorbitante.

2.   Observații generale

Observații generale

| 2.1. | Valul de inflație care se abate asupra Europei este general și se pot distinge clar două faze. Prima a început în perioada de redresare după izolarea populației din cauza pandemiei de COVID-19. Reactivarea simultană a tuturor sectoarelor a provocat blocaje în lanțurile de aprovizionare, care au determinat creșterea costurilor materiilor prime și ale transportului de marfă. Costurile materiilor prime au crescut cu 101 % între ianuarie 2020 și martie 2022 (2), iar cele de transport cu 545 % în aceeași perioadă (3). |
| --- | --- |

2.1.

Valul de inflație care se abate asupra Europei este general și se pot distinge clar două faze. Prima a început în perioada de redresare după izolarea populației din cauza pandemiei de COVID-19. Reactivarea simultană a tuturor sectoarelor a provocat blocaje în lanțurile de aprovizionare, care au determinat creșterea costurilor materiilor prime și ale transportului de marfă. Costurile materiilor prime au crescut cu 101 % între ianuarie 2020 și martie 2022 (2

3

| 2.2. | O a doua fază inflaționistă a fost generată de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și de războiul care a urmat începând din februarie 2022. De această dată, șocul s-a produs în principal în ceea ce privește energia și unele produse pentru care UE avea ca furnizori importanți atât Rusia, cât și Ucraina: gaze naturale, grâu, ulei de floarea-soarelui și îngrășăminte. În perioada februarie-aprilie 2022, prețurile acestor bunuri au crescut cu 18,6 %, cu 16,8 %, cu 38,6 % și, respectiv, cu 16,7 % (4). Ulterior, aceste costuri au fost limitate, deși, chiar și în martie 2023, indicele prețurilor materiilor prime al FMI era cu 40,9 % peste nivelurile din ianuarie 2020, iar costul transporturilor de marfă cu 3,6 % mai mare față de aceleași niveluri. |
| --- | --- |

2.2.

O a doua fază inflaționistă a fost generată de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și de războiul care a urmat începând din februarie 2022. De această dată, șocul s-a produs în principal în ceea ce privește energia și unele produse pentru care UE avea ca furnizori importanți atât Rusia, cât și Ucraina: gaze naturale, grâu, ulei de floarea-soarelui și îngrășăminte. În perioada februarie-aprilie 2022, prețurile acestor bunuri au crescut cu 18,6 %, cu 16,8 %, cu 38,6 % și, respectiv, cu 16,7 % (4

| 2.3. | Aceste evoluții s-au reflectat în economia mondială și europeană sub forma inflației. Rata variației de la an la an a indicelui armonizat al prețurilor de consum (IAPC) (5) a ajuns în zona euro la 11,5 % (Eurostat) în luna octombrie. Acestea sunt valori care nu au mai fost atinse din secolul trecut și care, deși au fost mai moderate în ultimele luni (în martie 2023, rata era de 8,3 %), se dovedesc a fi foarte greu de scăzut. Dovada că șocul prețurilor nu are caracter temporar, după cum se credea inițial, este că inflația subiacentă (din care este exclusă energia) se menține pe o tendință ascendentă în cea mai mare parte a Europei. Acest lucru poate însemna că politica monetară pusă în aplicare de BCE nu are rezultatele scontate. |
| --- | --- |

2.3.

Aceste evoluții s-au reflectat în economia mondială și europeană sub forma inflației. Rata variației de la an la an a indicelui armonizat al prețurilor de consum (IAPC) (5

3.   Impactul inflației asupra economiei europene

Impactul inflației asupra economiei europene

| 3.1. | CESE constată că perspectivele economice s-au înrăutățit după invadarea Ucrainei de către Rusia în februarie 2022. Se preconizează (6) că scenariul economic pentru anii următori se va caracteriza printr-o încetinire în comparație cu 2022, deși aceste proiecții se îmbunătățesc pe parcursul lunilor. Dacă, în timpul iernii, Comisia Europeană a estimat creșterea PIB-ului pentru UE în ansamblu la 0,8 % în 2023 și la un nivel modest de 1,6 % în 2024, în previziunile recente din primăvară, aceste procente au crescut la 1,0 % și, respectiv, 1,7 %. În paralel, se preconizează că inflația va scădea treptat, deși într-un ritm mai lent decât se preconizase inițial (9,2 % în 2022, 6,7 % în 2023, 3,1 % în 2024). Se vor înregistra tensiuni pe piața forței de muncă ca urmare a creșterii economice scăzute, iar datoria publică este în creștere, printre altele, ca urmare a creșterii rapide a ratelor dobânzii de către BCE, ceea ce va exercita presiuni asupra bugetului în majoritatea statelor membre. |
| --- | --- |

3.1.

CESE constată că perspectivele economice s-au înrăutățit după invadarea Ucrainei de către Rusia în februarie 2022. Se preconizează (6

| 3.2. | Cei 96,5 milioane de europeni care sunt expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială sunt cei mai afectați de nivelul ridicat al inflației. 41 % dintre persoanele intervievate în cadrul sondajului Eurobarometru menționează prețurile, inflația și costul vieții ca reprezentând una dintre cele mai importante probleme cu care se confruntă țara lor, înaintea sănătății (32 %) și a situației economice (19 %). |
| --- | --- |

3.2.

Cei 96,5 milioane de europeni care sunt expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială sunt cei mai afectați de nivelul ridicat al inflației. 41 % dintre persoanele intervievate în cadrul sondajului Eurobarometru menționează prețurile, inflația și costul vieții ca reprezentând una dintre cele mai importante probleme cu care se confruntă țara lor, înaintea sănătății (32 %) și a situației economice (19 %).

| 3.3. | UE s-a confruntat cu o întrerupere aproape completă a aprovizionării cu gaze provenite din Rusia, în urma deciziilor politice adoptate – aproape jumătate dintre statele membre fiind afectate, într-o măsură mai mare sau mai mică, de reducerea furnizării de gaze. Creșterea inflației și a prețurilor produselor de bază, deficitul de forță de muncă și întreruperile din cadrul lanțurilor de aprovizionare de la nivel mondial afectează negativ lanțurile de aprovizionare din Europa atât în ceea ce privește produsele alimentare, cât și cele nealimentare. Potrivit perspectivelor economice ale OCDE, creșterea mondială va încetini brusc și va ajunge la aproximativ 2,2 % în 2023. |
| --- | --- |

3.3.

UE s-a confruntat cu o întrerupere aproape completă a aprovizionării cu gaze provenite din Rusia, în urma deciziilor politice adoptate – aproape jumătate dintre statele membre fiind afectate, într-o măsură mai mare sau mai mică, de reducerea furnizării de gaze. Creșterea inflației și a prețurilor produselor de bază, deficitul de forță de muncă și întreruperile din cadrul lanțurilor de aprovizionare de la nivel mondial afectează negativ lanțurile de aprovizionare din Europa atât în ceea ce privește produsele alimentare, cât și cele nealimentare. Potrivit perspectivelor economice ale OCDE, creșterea mondială va încetini brusc și va ajunge la aproximativ 2,2 % în 2023.

| 3.4. | Potrivit BCE, creșterea prețurilor la energie a fost responsabilă pentru două treimi din diferențialul de inflație din zona euro. Potrivit Comisiei, între 2019 și 2022, creșterea marjelor de profit a fost de 54 % în sectorul energetic, unde salariile au crescut cu doar 6 %. Pierderea generală a puterii de cumpărare a lucrătorilor, consumatorilor și întreprinderilor din Europa nu numai că afectează condițiile de viață ale multor familii, ci, dacă nu este remediată, ar putea afecta și cererea internă și creșterea economică și, prin urmare, alte sectoare de afaceri; toate acestea se datorează, de asemenea, menținerii în continuare a politicii monetare de majorare a ratelor dobânzilor. CESE consideră că dialogul social în sectorul energetic este important pentru a lua deciziile adecvate la nivel național. |
| --- | --- |

3.4.

Potrivit BCE, creșterea prețurilor la energie a fost responsabilă pentru două treimi din diferențialul de inflație din zona euro. Potrivit Comisiei, între 2019 și 2022, creșterea marjelor de profit a fost de 54 % în sectorul energetic, unde salariile au crescut cu doar 6 %. Pierderea generală a puterii de cumpărare a lucrătorilor, consumatorilor și întreprinderilor din Europa nu numai că afectează condițiile de viață ale multor familii, ci, dacă nu este remediată, ar putea afecta și cererea internă și creșterea economică și, prin urmare, alte sectoare de afaceri; toate acestea se datorează, de asemenea, menținerii în continuare a politicii monetare de majorare a ratelor dobânzilor. CESE consideră că dialogul social în sectorul energetic este important pentru a lua deciziile adecvate la nivel național.

| 3.5. | În timp ce prețurile de consum au crescut în general în Europa, salariile au avut o evoluție mai puțin volatilă, ceea ce a dus la o scădere a puterii de cumpărare a cetățenilor europeni, în special a celor mai vulnerabili, care nu dispun de niciun instrument pentru a se proteja împotriva inflației. De fapt, se observă deja schimbări în comportamentul consumatorilor, determinate de scăderea puterii de cumpărare a gospodăriilor care se confruntă cu o criză majoră a costului vieții, legată de creșterea vertiginoasă a facturilor la energie și de impactul inflației. Instrumentele aplicate de statele membre pentru a proteja consumatorii casnici vulnerabili sunt foarte variabile și, în unele cazuri, eficacitatea lor poate fi limitată. Comisia Europeană ar trebui să aibă în vedere explorarea unor standarde minime care să fie aplicate de autoritățile de reglementare și de factorii de decizie pentru a-i proteja și sprijini pe consumatorii casnici vulnerabili. |
| --- | --- |

3.5.

În timp ce prețurile de consum au crescut în general în Europa, salariile au avut o evoluție mai puțin volatilă, ceea ce a dus la o scădere a puterii de cumpărare a cetățenilor europeni, în special a celor mai vulnerabili, care nu dispun de niciun instrument pentru a se proteja împotriva inflației. De fapt, se observă deja schimbări în comportamentul consumatorilor, determinate de scăderea puterii de cumpărare a gospodăriilor care se confruntă cu o criză majoră a costului vieții, legată de creșterea vertiginoasă a facturilor la energie și de impactul inflației. Instrumentele aplicate de statele membre pentru a proteja consumatorii casnici vulnerabili sunt foarte variabile și, în unele cazuri, eficacitatea lor poate fi limitată. Comisia Europeană ar trebui să aibă în vedere explorarea unor standarde minime care să fie aplicate de autoritățile de reglementare și de factorii de decizie pentru a-i proteja și sprijini pe consumatorii casnici vulnerabili.

| 3.6. | Unul dintre sectoarele cele mai afectate ca urmare a efectului combinat al pandemiei și al războiului este cel al producției de alimente – agricultura, creșterea animalelor și industria alimentară – și al distribuției acestora către consumatorul final. Proximitatea războiului și impactul acestuia asupra pieței energiei și a materiilor prime provoacă un decalaj la nivelul prețurilor produselor agricole pe piețele din Europa și pe piețele internaționale, prețurile europene crescând cel mai mult. Astfel, potrivit Commodity price dashboard (tabloul de bord privind prețurile mărfurilor) din aprilie 2023, rata creșterii prețurilor este, pentru majoritatea produselor agricole europene, superioară celei mondiale, în special în ceea ce privește carnea. Această evoluție are trei efecte importante. Primul este că populația europeană este afectată mai puternic de inflația prețurilor produselor de bază. Al doilea este că produsele alimentare europene își pierd competitivitatea pe plan internațional, iar al treilea este că prețurile plătite agricultorilor au crescut, ca urmare a creșterii costurilor de producție. |
| --- | --- |

3.6.

Unul dintre sectoarele cele mai afectate ca urmare a efectului combinat al pandemiei și al războiului este cel al producției de alimente – agricultura, creșterea animalelor și industria alimentară – și al distribuției acestora către consumatorul final. Proximitatea războiului și impactul acestuia asupra pieței energiei și a materiilor prime provoacă un decalaj la nivelul prețurilor produselor agricole pe piețele din Europa și pe piețele internaționale, prețurile europene crescând cel mai mult. Astfel, potrivit Commodity price dashboard

| 3.7. | Războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a declanșat provocări uriașe în lanțul de aprovizionare cu alimente, dincolo de spirala costurilor energetice: creșterea prețurilor factorilor de producție esențiali (furaje, îngrășăminte) și lipsa anumitor produse de bază (de exemplu, uleiuri vegetale sau grâu) necesare pentru menținerea unui lanț de aprovizionare pe deplin funcțional. Efectul de domino al creșterii costurilor conduce la decizia producătorilor de a reduce producția de îngrășăminte, ceea ce va stimula și mai mult creșterea prețurilor. Secetele din vara lui 2022 și cele care au avut loc în toată Europa în 2023, până în prezent, exercită presiuni mai mari asupra prețurilor, prin reducerea ofertei disponibile. |
| --- | --- |

3.7.

Războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a declanșat provocări uriașe în lanțul de aprovizionare cu alimente, dincolo de spirala costurilor energetice: creșterea prețurilor factorilor de producție esențiali (furaje, îngrășăminte) și lipsa anumitor produse de bază (de exemplu, uleiuri vegetale sau grâu) necesare pentru menținerea unui lanț de aprovizionare pe deplin funcțional. Efectul de domino al creșterii costurilor conduce la decizia producătorilor de a reduce producția de îngrășăminte, ceea ce va stimula și mai mult creșterea prețurilor. Secetele din vara lui 2022 și cele care au avut loc în toată Europa în 2023, până în prezent, exercită presiuni mai mari asupra prețurilor, prin reducerea ofertei disponibile.

| 3.8. | Unele sectoare esențiale, inclusiv întreprinderile și lucrătorii, care nu își pot întrerupe activitatea indiferent de situație, se confruntă cu o dublă dificultate: numărul mai mic de consumatori dispuși să plătească și costurile în creștere, în special facturile enorme la energie. Întreprinderile din sectorul alimentar au încercat să limiteze creșterea costurilor pentru a garanta consumatorilor prețuri competitive, iar acum se tem de o criză a consumului [Hidalgo, M., 2023 (7); Eurocommerce, 2023]. Recent, Guvernul Spaniei a publicat (8) în primul său raport al Observatorului marjelor informația că marjele din lanțul alimentar au scăzut cu 25 % din 2021, astfel încât este clar că evoluția marjelor de profit este foarte eterogenă. |
| --- | --- |

3.8.

Unele sectoare esențiale, inclusiv întreprinderile și lucrătorii, care nu își pot întrerupe activitatea indiferent de situație, se confruntă cu o dublă dificultate: numărul mai mic de consumatori dispuși să plătească și costurile în creștere, în special facturile enorme la energie. Întreprinderile din sectorul alimentar au încercat să limiteze creșterea costurilor pentru a garanta consumatorilor prețuri competitive, iar acum se tem de o criză a consumului [Hidalgo, M., 2023 (7

8

În același timp, unele companii, în principal din sectorul energetic, și-au sporit profiturile sub paravanul inflației existente, după cum subliniază BCE (9). Profiturile din acest sector au continuat să alimenteze inflația în UE, iar chestiunea trebuie abordată.

9

| 3.9. | Banca Spaniei (10) se referă la efectele foarte pozitive pe care așa-numita „excepție iberică” sau „mecanism iberic” le-a avut asupra sistemului de stabilire a prețurilor de pe piața energiei electrice. De asemenea, ea menționează impactul pozitiv, deși mai limitat, al reducerii TVA asupra prețurilor la alimente și carburanți, deși adaugă că măsura ar fi avut un cost mai mic dacă s-ar fi concentrat asupra ajutorului pentru familiile cu venituri mai mici. Banca Spaniei se referă, de asemenea, la impactul pozitiv pe care l-au avut majorările realizate de guvernul Spaniei în ceea ce privește salariul minim interprofesional, pensiile și venitul minim vital pentru a atenua efectele inflației asupra gospodăriilor cu venituri mai mici. |
| --- | --- |

3.9.

Banca Spaniei (10

4.   Impactul creșterii costului energiei asupra rentabilității întreprinderilor europene

Impactul creșterii costului energiei asupra rentabilității întreprinderilor europene

| 4.1. | Prețurile angro pentru energia electrică și pentru gaze au crescut chiar și 15 ori de la începutul anului 2021, acest lucru având efecte grave pentru consumatori și pentru întreprinderi. Guvernele europene au început să pună în aplicare un set de politici pentru a răspunde acestei situații. Un anumit tip de politică vizează atenuarea impactului creșterii costurilor asupra consumatorilor și a întreprinderilor. Alte tipuri de măsuri urmăresc stabilizarea și reducerea prețurilor angro și garantarea securității energetice. CESE îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să realizeze o reformă cuprinzătoare a organizării pieței energiei electrice și a sistemului de calculare a prețului energiei electrice, în coerență cu cele afirmate în avizul TEN/793 (11). |
| --- | --- |

4.1.

Prețurile angro pentru energia electrică și pentru gaze au crescut chiar și 15 ori de la începutul anului 2021, acest lucru având efecte grave pentru consumatori și pentru întreprinderi. Guvernele europene au început să pună în aplicare un set de politici pentru a răspunde acestei situații. Un anumit tip de politică vizează atenuarea impactului creșterii costurilor asupra consumatorilor și a întreprinderilor. Alte tipuri de măsuri urmăresc stabilizarea și reducerea prețurilor angro și garantarea securității energetice. CESE îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să realizeze o reformă cuprinzătoare a organizării pieței energiei electrice și a sistemului de calculare a prețului energiei electrice, în coerență cu cele afirmate în avizul TEN/793 (11

| 4.2. | Modul în care prețul energiei afectează costurile întreprinderilor este foarte variat: în primul rând, chiar prin costul furnizării energiei electrice, în al doilea rând, prin impactul indirect pe care îl are asupra restului lanțului de aprovizionare, iar în al treilea rând, prin consecințele financiare care pot apărea în acest context. Cu titlu de exemplu, un studiu realizat de Banca Spaniei, publicat ex ante în primăvara anului 2022 (12), aprecia că o creștere cumulativă de 25 % a costului energiei pentru întreprinderi ar avea un efect asupra reducerii VAB cu 1,6 % în 2023. Totuși, această cifră reprezintă o medie; raportul constată că există unele sectoare care sunt afectate într-o mai mare măsură decât altele, – cele mai mari beneficii obținându-le ramura de extracție a petrolului și a gazelor naturale –, în timp ce domeniile de activitate care înregistrează cele mai mari prejudicii sunt: pescuitul și acvacultura, transportul terestru, transportul maritim și căile navigabile, comercializarea și repararea autovehiculelor, agricultura și creșterea animalelor, educația, transportul aerian, activitățile imobiliare, cocseriile și rafinarea petrolului, activitățile medicale și serviciile sociale, precum și serviciile hoteliere și de alimentație publică. Unele dintre aceste sectoare și-au dovedit importanța pentru buna funcționare a economiei UE în timpul pandemiei. Multe dintre cele mai afectate sectoare nu utilizează intensiv energia electrică în activitatea lor productivă, ci sunt mari consumatoare. |
| --- | --- |

4.2.

Modul în care prețul energiei afectează costurile întreprinderilor este foarte variat: în primul rând, chiar prin costul furnizării energiei electrice, în al doilea rând, prin impactul indirect pe care îl are asupra restului lanțului de aprovizionare, iar în al treilea rând, prin consecințele financiare care pot apărea în acest context. Cu titlu de exemplu, un studiu realizat de Banca Spaniei, publicat ex ante

12

| 4.3. | Pe lângă impactul direct și indirect asupra valorii adăugate brute a întreprinderilor (marjele), acestea pot fi afectate și în alt mod, și anume prin creșterea vulnerabilității lor financiare. Raportul emis de Banca Spaniei precizează care sunt cele mai afectate sectoare. Există un grup de sectoare deosebit de vulnerabile, care nu numai că s-ar afla în situația unei îndatorări excesive, dar ar înregistra și o rentabilitate negativă în 2023: comercializarea și repararea autovehiculelor; transportul terestru și prin conducte; pescuitul și acvacultura; agricultura si creșterea animalelor; și industria textilă, a confecțiilor, a articolelor din piele și a articolelor de încălțăminte. |
| --- | --- |

4.3.

Pe lângă impactul direct și indirect asupra valorii adăugate brute a întreprinderilor (marjele), acestea pot fi afectate și în alt mod, și anume prin creșterea vulnerabilității lor financiare. Raportul emis de Banca Spaniei precizează care sunt cele mai afectate sectoare. Există un grup de sectoare deosebit de vulnerabile, care nu numai că s-ar afla în situația unei îndatorări excesive, dar ar înregistra și o rentabilitate negativă în 2023: comercializarea și repararea autovehiculelor; transportul terestru și prin conducte; pescuitul și acvacultura; agricultura si creșterea animalelor; și industria textilă, a confecțiilor, a articolelor din piele și a articolelor de încălțăminte.

| 4.4. | Pe măsură ce se reduc stocurile acumulate de gaze naturale în Europa – volumul stocat în mai 2023 era de 68 % (13) –, ne vom confrunta cu provocări suplimentare în gestionarea politicii noastre energetice. Diferența dintre cantitățile furnizate anterior de Rusia și cele livrate de furnizorii alternativi nu a fost încă eliminată, astfel că este puțin probabil ca în curând să aibă loc o scădere a prețurilor. În schimb, s-a produs o reducere semnificativă a cererii. Prețurile ridicate la energie se reflectă în scăderea competitivității industriei noastre și a lanțurilor noastre de aprovizionare, favorizând externalizarea activităților în afara teritoriului UE și diminuând astfel independența strategică a blocului. Efectele asupra gospodăriilor, în special asupra celor mai vulnerabile dintre acestea, sunt deosebit de semnificative, având în vedere procentul tot mai mare de persoane expuse riscului de sărăcie sau aflate în situație de sărăcie. Această situație va continua cel puțin până în 2024 (14). Pentru a combate aceste probleme, CESE recomandă o serie de măsuri, inclusiv garanții de localizare legate de sprijinul financiar, măsuri suplimentare indispensabile în materie de economii de energie și eficiență energetică pentru întreprinderi în vederea reducerii cererii, investiții masive și condițiile-cadru fiscale necesare pentru extinderea producției de energie din surse regenerabile în vederea reducerii dependenței de combustibilii fosili. |
| --- | --- |

4.4.

Pe măsură ce se reduc stocurile acumulate de gaze naturale în Europa – volumul stocat în mai 2023 era de 68 % (13

14

| 4.5. | În consecință, din cauza exploziei costurilor energiei, numeroase întreprinderi și gospodării se află tot mai adesea într-o situație care le poate periclita existența. Deși iarna a fost relativ caldă, nu ne putem aștepta ca condițiile de mediu să ne fie întotdeauna favorabile. Din acest motiv, ar trebui luate măsuri pentru a proteja gospodăriile deosebit de vulnerabile, cu măsuri special concepute pentru ele în acest domeniu. |
| --- | --- |

4.5.

În consecință, din cauza exploziei costurilor energiei, numeroase întreprinderi și gospodării se află tot mai adesea într-o situație care le poate periclita existența. Deși iarna a fost relativ caldă, nu ne putem aștepta ca condițiile de mediu să ne fie întotdeauna favorabile. Din acest motiv, ar trebui luate măsuri pentru a proteja gospodăriile deosebit de vulnerabile, cu măsuri special concepute pentru ele în acest domeniu.

| 4.6. | În cazul întreprinderilor, creșterile masive ale costurilor întreprinderilor, combinate cu reticența consumatorilor de a cheltui, poate duce inclusiv la o delocalizare forțată, în unele cazuri. Un astfel de scenariu nu este posibil în cazul întreprinderilor care oferă servicii esențiale clienților și restului lanțului de aprovizionare și care nu își pot întrerupe pur și simplu operațiunile din cauza creșterii prețurilor energiei. |
| --- | --- |

4.6.

În cazul întreprinderilor, creșterile masive ale costurilor întreprinderilor, combinate cu reticența consumatorilor de a cheltui, poate duce inclusiv la o delocalizare forțată, în unele cazuri. Un astfel de scenariu nu este posibil în cazul întreprinderilor care oferă servicii esențiale clienților și restului lanțului de aprovizionare și care nu își pot întrerupe pur și simplu operațiunile din cauza creșterii prețurilor energiei.

| 4.7. | Deși numeroase sectoare – și lucrătorii aferenți – au fost considerate esențiale în timpul pandemiei de COVID-19, această recunoaștere a fost cu totul absentă în actuala criză energetică. Până în prezent, statele membre nu au oferit sprijin specific multora dintre aceste sectoare. Întreprinderile din cadrul sectoarelor respective – și lucrătorii lor – au depus eforturi pentru a-și proteja consumatorii împotriva propriilor marje, fiindu-le greu să transfere clienților costul total pe care îl determină creșterea exorbitantă a facturilor la energie. Aceasta nu este o situație care poate fi menținută pe termen lung. În mod similar, CESE consideră că guvernele nu protejează populația cu aceeași intensitate cu care a făcut-o în timpul pandemiei. |
| --- | --- |

4.7.

Deși numeroase sectoare – și lucrătorii aferenți – au fost considerate esențiale în timpul pandemiei de COVID-19, această recunoaștere a fost cu totul absentă în actuala criză energetică. Până în prezent, statele membre nu au oferit sprijin specific multora dintre aceste sectoare. Întreprinderile din cadrul sectoarelor respective – și lucrătorii lor – au depus eforturi pentru a-și proteja consumatorii împotriva propriilor marje, fiindu-le greu să transfere clienților costul total pe care îl determină creșterea exorbitantă a facturilor la energie. Aceasta nu este o situație care poate fi menținută pe termen lung. În mod similar, CESE consideră că guvernele nu protejează populația cu aceeași intensitate cu care a făcut-o în timpul pandemiei.

| 4.8. | Multe întreprinderi realizează numeroase investiții pentru a reduce consumul de energie și pentru a-și îmbunătăți capacitatea de acces la surse regenerabile de energie. CESE consideră că întreprinderile pot contribui, de asemenea, la accelerarea electrificării transporturilor și la înlocuirea gazului pentru încălzire, jucând un rol-cheie în realizarea tranziției energetice și a obiectivelor UE privind sursele regenerabile de energie pentru 2030. Însă, pentru toate acestea, va fi necesar un cadru de reglementare favorabil, cum ar fi acordarea de autorizații și combaterea efectului de descurajare a creșterii producției de energie datorat prețurilor. |
| --- | --- |

4.8.

Multe întreprinderi realizează numeroase investiții pentru a reduce consumul de energie și pentru a-și îmbunătăți capacitatea de acces la surse regenerabile de energie. CESE consideră că întreprinderile pot contribui, de asemenea, la accelerarea electrificării transporturilor și la înlocuirea gazului pentru încălzire, jucând un rol-cheie în realizarea tranziției energetice și a obiectivelor UE privind sursele regenerabile de energie pentru 2030. Însă, pentru toate acestea, va fi necesar un cadru de reglementare favorabil, cum ar fi acordarea de autorizații și combaterea efectului de descurajare a creșterii producției de energie datorat prețurilor.

| 4.9. | CESE subliniază importanța corelării obligațiilor prevăzute de REPowerEU și a celor legate de performanța energetică a clădirilor cu sprijinul și capacitatea operatorilor de a suporta costurile investițiilor considerabile pe care le implică aceste obligații. Aceste măsuri vor fi importante pentru a reduce dependența de combustibilii fosili, dar obligațiile trebuie să fie legate de disponibilitatea finanțării, atât publice, cât și private. Regândirea pieței energiei trebuie să fie inclusă în agenda pe termen lung a Comisiei Europene pentru a evita viitoarele perturbări ale aprovizionării cu energie și prețurile exorbitante, și ar trebui luată în considerare formarea forței de muncă care va fi implicată în acest sector. |
| --- | --- |

4.9.

CESE subliniază importanța corelării obligațiilor prevăzute de REPowerEU și a celor legate de performanța energetică a clădirilor cu sprijinul și capacitatea operatorilor de a suporta costurile investițiilor considerabile pe care le implică aceste obligații. Aceste măsuri vor fi importante pentru a reduce dependența de combustibilii fosili, dar obligațiile trebuie să fie legate de disponibilitatea finanțării, atât publice, cât și private. Regândirea pieței energiei trebuie să fie inclusă în agenda pe termen lung a Comisiei Europene pentru a evita viitoarele perturbări ale aprovizionării cu energie și prețurile exorbitante, și ar trebui luată în considerare formarea forței de muncă care va fi implicată în acest sector.

În aceeași ordine de idei, CESE consideră că ambele programe ar trebui să reflecte și aspectele practice legate de disponibilitatea echipamentelor și a forței de muncă calificate în stabilirea obligațiilor de a instala stații de încărcare rapidă a vehiculelor sau de a introduce infrastructuri pentru combustibilii alternativi. Este necesar să se garanteze că fondurile plătite prin intermediul noilor propuneri pot fi utilizate pentru a se garanta că această tranziție poate fi efectuată în termenele prevăzute.

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Studiul BCE privind inflația, 2023.

1

(2)  Indicele prețurilor materiilor prime al FMI, disponibil la adresa https://www.imf.org/en/Research/commodity-prices

2

(3)  Freightos Baltic Index, disponibil la adresa https://fbx.freightos.com/

3

(4)  Indicele prețurilor materiilor prime al FMI, disponibil la adresa https://www.imf.org/en/Research/commodity-prices

4

(5)  Eurostat, disponibil la adresa https://ec.europa.eu/

5

(6)  https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/spring-2023-economic-forecast-improved-outlook-amid-persistent-challenges_ro

6

(7)  Marjele și profiturile comercianților cu amănuntul din sectorul alimentar din Spania în 2022.

7

(8)  OME Informe Trimestral 2023T3 (bde.es).

8

(9)  Studiul BCE privind inflația, 2023.

9

(10)  https://www.bde.es/f/webbe/SES/Secciones/Publicaciones/PublicacionesAnuales/InformesAnuales/22/Files/InfAnual_2022_En.pdf

10

(11)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) 2019/943 și (UE) 2019/942, precum și a Directivelor (UE) 2018/2001 și (UE) 2019/944 în vederea îmbunătățirii organizării pieței energiei electrice a Uniunii [COM(2023) 148 final – 2023/0077 (COD)] (JO C 293, 18.8.2023, p. 112).

11

(12)  Disponibil la adresa: https://www.bde.es/f/webbde/Secciones/Publicaciones/InformesBoletinesRevistas/InformesEstabilidadFinancera/22/IEF_2022_1_Rec1_4.pdf

12

(13)  Informații disponibile la: https://agsi.gie.eu/data-overview/eu

13

(14)  EIU (2023): Energy crisis will erode Europe’s competitiveness in 2023 [Criza energetică va eroda competitivitatea Europei în 2023], disponibil la adresa: https://www.eiu.com/n/energy-crisis-will-erode-europe-competitiveness-in-2023/

14

Energy crisis will erode Europe’s competitiveness in 2023

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/18

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Consumul eficient de apă și sensibilizarea consumatorilor cu privire la amprenta lor de mediu în privința apei”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 349/04)

| Raportoare: | doamna Milena ANGELOVA |
| --- | --- |

Raportoare:

doamna Milena ANGELOVA

doamna Milena ANGELOVA

| Decizia Adunării Plenare | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 29.6.2023 |
| Adoptat în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 190/2/6 |

Decizia Adunării Plenare

25.1.2023

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

29.6.2023

Adoptat în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

190/2/6

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Apa este esențială pentru viață, mediu și economie și, ca atare, este un bun comun care trebuie nu numai să fie accesibil și la prețuri abordabile pentru toți, ci și, cel mai important, respectat și protejat. Din cauza impactului uman și a schimbărilor climatice, deficitul de apă este în creștere – atât la nivel mondial, cât și în Europa, unde stresul hidric afectează aproximativ 20 % din teritoriu și 30 % din populație (1). Comitetul Economic și Social European (CESE) salută legislația cuprinzătoare a UE care a fost introdusă în acest domeniu (2) și solicită punerea sa în aplicare rapidă și eficientă, astfel încât să se asigure un consum eficient de apă și accesul la apă al fiecărui cetățean al UE. |
| --- | --- |

1.1.

Apa este esențială pentru viață, mediu și economie și, ca atare, este un bun comun care trebuie nu numai să fie accesibil și la prețuri abordabile pentru toți, ci și, cel mai important, respectat și protejat. Din cauza impactului uman și a schimbărilor climatice, deficitul de apă este în creștere – atât la nivel mondial, cât și în Europa, unde stresul hidric afectează aproximativ 20 % din teritoriu și 30 % din populație (1

2

| 1.2. | CESE solicită elaborarea și punerea în aplicare promptă a unor măsuri specifice pentru a crește gradul de sensibilizare cu privire la consumul eficient de apă și pentru a promova inovațiile tehnologice pentru creșterea eficienței utilizării apei în sistemele de producție, precum și pentru reducerea la minimum a deșeurilor și strategiile de reciclare. În conformitate cu aplicarea principiului „poluatorul plătește”, Comitetul îndeamnă UE și statele membre să ia măsuri decisive pentru a asigura conformitatea din partea tuturor părților interesate (3). |
| --- | --- |

1.2.

CESE solicită elaborarea și punerea în aplicare promptă a unor măsuri specifice pentru a crește gradul de sensibilizare cu privire la consumul eficient de apă și pentru a promova inovațiile tehnologice pentru creșterea eficienței utilizării apei în sistemele de producție, precum și pentru reducerea la minimum a deșeurilor și strategiile de reciclare. În conformitate cu aplicarea principiului „poluatorul plătește”, Comitetul îndeamnă UE și statele membre să ia măsuri decisive pentru a asigura conformitatea din partea tuturor părților interesate (3

| 1.3. | CESE subliniază importanța vitală a informării, sensibilizării, încurajării și orientării consumatorilor în sensul unui consum eficient de apă. Factorii de decizie politică, partenerii sociali, organizațiile societății civile și toate părțile interesate au responsabilitatea comună de a comunica în mod clar cu privire la valoarea apei și amprenta acesteia, de a promova utilizarea aparatelor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă și de a oferi stimulente pentru ca consumatorii să se angajeze în modele de economisire a apei și să depună eforturi pentru o excelență constantă. |
| --- | --- |

1.3.

CESE subliniază importanța vitală a informării, sensibilizării, încurajării și orientării consumatorilor în sensul unui consum eficient de apă. Factorii de decizie politică, partenerii sociali, organizațiile societății civile și toate părțile interesate au responsabilitatea comună de a comunica în mod clar cu privire la valoarea apei și amprenta acesteia, de a promova utilizarea aparatelor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă și de a oferi stimulente pentru ca consumatorii să se angajeze în modele de economisire a apei și să depună eforturi pentru o excelență constantă.

| 1.4. | CESE invită UE, statele membre, autoritățile competente, operatorii din domeniul apei și toate părțile implicate în proces să depună eforturi, în limitele competențelor lor, pentru a îmbunătăți în mod constant disponibilitatea, accesibilitatea și eficiența apei. O mai bună protecție a resurselor de apă potabilă, trecerea la o utilizare circulară a apei, asigurarea alimentării publice cu apă la un preț echitabil pentru servicii și prevenirea sărăciei în ceea ce privește apa sunt elemente esențiale ale acestui proces. |
| --- | --- |

1.4.

CESE invită UE, statele membre, autoritățile competente, operatorii din domeniul apei și toate părțile implicate în proces să depună eforturi, în limitele competențelor lor, pentru a îmbunătăți în mod constant disponibilitatea, accesibilitatea și eficiența apei. O mai bună protecție a resurselor de apă potabilă, trecerea la o utilizare circulară a apei, asigurarea alimentării publice cu apă la un preț echitabil pentru servicii și prevenirea sărăciei în ceea ce privește apa sunt elemente esențiale ale acestui proces.

| 1.5. | CESE sugerează ca următoarele măsuri să fie puse în aplicare rapid pentru a spori consumul eficient de apă, a-i sensibiliza pe consumatori cu privire la amprenta lor de apă și pentru a contribui la o societate care utilizează apa în mod inteligent (4): |
| --- | --- |

1.5.

CESE sugerează ca următoarele măsuri să fie puse în aplicare rapid pentru a spori consumul eficient de apă, a-i sensibiliza pe consumatori cu privire la amprenta lor de apă și pentru a contribui la o societate care utilizează apa în mod inteligent (4

1.5.1.   Măsuri axate pe încurajarea și ghidarea consumatorilor către un consum eficient de apă

Măsuri axate pe încurajarea și ghidarea consumatorilor către un consum eficient de apă

| 1.5.1.1. | Comunicarea clară cu privire la valoarea apei (pusă în aplicare de autoritățile competente și de operatorii din domeniul apei). Ar trebui desfășurate campanii de comunicare pentru schimbarea comportamentului pe termen lung pentru a educa consumatorii cu privire la valoarea apei și a serviciilor de alimentare cu apă și, de asemenea, pentru a aborda în mod specific măsurile de urgență pe termen scurt ca răspuns la situațiile de criză cauzate de schimbările climatice (secetă, inundații). Copiii reprezintă un grup-țintă important. Înlocuirea utilizării apei potabile cu surse de apă neconvenționale ar trebui să devină norma (de exemplu, ori de câte ori este posibil, stropirea grădinilor, spălarea mașinilor etc. cu apă de ploaie colectată). |
| --- | --- |

1.5.1.1.

Comunicarea clară cu privire la valoarea apei (pusă în aplicare de autoritățile competente și de operatorii din domeniul apei

| 1.5.1.2. | Promovarea aparatelor/dispozitivelor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă (pusă în aplicare de UE și de statele membre). În prezent, gospodăriile private utilizează numeroase aparate/dispozitive consumatoare de apă. Ca urmare a progresului tehnologic, multe dintre acestea și-au redus considerabil consumul de apă în ultimii ani, sprijinind o tendință generală de scădere a consumului de apă pe cap de locuitor. Sunt necesare stimulente suplimentare pentru a-i motiva pe producători să continue să inoveze pentru a îmbunătăți eficiența utilizării apei și pe consumatori să le cumpere și să le utilizeze. Toate aceste aparate/dispozitive ar trebui să includă o etichetă privind consumul de apă. |
| --- | --- |

1.5.1.2.

Promovarea aparatelor/dispozitivelor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă (pusă în aplicare de UE și de statele membre

| 1.5.1.3. | Informarea consumatorilor cu privire la amprenta lor de apă (pusă în aplicare de UE și de statele membre). Consumul real de apă al gospodăriilor private depășește cu mult consumul de apă potabilă. Fiecare produs și serviciu consumat conține o anumită cantitate de apă (5) și, adesea, o parte substanțială a amprentei de apă a unui consumator se află în afara regiunii/țării sale de origine sau chiar în afara UE. Prin urmare, alegerile consumatorilor au impact asupra consumului de apă la nivel regional, național și mondial. Amprenta asupra apei este un parametru eficient din punct de vedere educațional – inclus recent și în programele elaborate de numeroase servicii de utilități publice pentru școli. Există mulți calculatori ai amprentei disponibili online, unde un consumator poate introduce date și obține cifra amprentei sale. Consumatorii ar trebui să fie informați cu privire la acestea prin campanii de informare. |
| --- | --- |

1.5.1.3.

Informarea consumatorilor cu privire la amprenta lor de apă (pusă în aplicare de UE și de statele membre).

5

1.5.2.   Măsuri axate pe îmbunătățirea disponibilității, accesibilității și eficienței apei

Măsuri axate pe îmbunătățirea disponibilității, accesibilității și eficienței apei

| 1.5.2.1. | Asigurarea alimentării publice cu apă (pusă în aplicare de statele membre și de operatorii din domeniul apei). În cadrul unei abordări holistice, ar trebui luate măsuri pentru a îmbunătăți eficiența și reziliența sistemului de alimentare și distribuție a apei potabile prin îmbunătățirea controlului scurgerilor, acolo unde este necesar, prin dezvoltarea unor surse alternative de apă potabilă și a altor măsuri adecvate. În vedere protejării sănătății și bunăstării, acest lucru implică, de asemenea, ca statele membre să aibă în vedere măsuri pentru a garanta că alimentarea publică cu apă are prioritate față de alte utilizări ale apei în perioadele de deficit acut de apă. |
| --- | --- |

1.5.2.1.

Asigurarea alimentării publice cu apă (pusă în aplicare de statele membre și de operatorii din domeniul apei).

| 1.5.2.2. | Asigurarea unui preț echitabil pentru serviciile legate de utilizarea apei, bazat pe recuperarea integrală a costurilor, garantând totodată accesibilitatea prețurilor pentru grupurile vulnerabile (pusă în aplicare de autoritățile competente). Directiva 2000/60/CE impune statelor membre să țină seama de principiul recuperării costurilor serviciilor legate de utilizarea apei, cel puțin în ceea ce privește industria, gospodăriile și agricultura. Potrivit datelor Comisiei și ale OCDE, recuperarea integrală a costurilor serviciilor legate de utilizarea apei se realizează doar în nouă state membre (6). În majoritatea cazurilor, aceasta se limitează la gospodăriile private. Deși statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a asigura accesibilitatea și prețul abordabil al serviciilor legate de utilizarea apei pentru grupurile cele mai vulnerabile (7), este important ca tariful pentru apă să reflecte costul real al serviciilor legate de utilizarea apei. Acest lucru, combinat cu contorizarea precisă a consumului, va asigura o mai bună cunoaștere de către consumatori a costului serviciilor legate de utilizarea apei. Statele membre ar trebui să discute posibilitatea taxării pe baza „valorii apei”, ceea ce ar asigura conservarea acestei resurse limitate și pentru generațiile viitoare. Tarifele pentru apă ar putea conține semnale de preț pentru a spori eficiența utilizării apei. De exemplu, tarifele ar putea crește atunci când o anumită cantitate de consum pe cap de locuitor este depășită într-o gospodărie sau atunci când alimentarea cu apă este amenințată de un deficit temporar de apă. |
| --- | --- |

1.5.2.2.

Asigurarea unui preț echitabil pentru serviciile legate de utilizarea apei, bazat pe recuperarea integrală a costurilor, garantând totodată accesibilitatea prețurilor pentru grupurile vulnerabile (pusă în aplicare de autoritățile competente).

6

7

| 1.5.2.3. | Contorizarea eficientă a consumului de apă prin creșterea preciziei măsurării (pusă în aplicare de statele membre, municipalități, furnizori de apă):






  — | asigurarea unei măsurări eficiente a consumului de apă cu ajutorul unor contoare de apă precise și o politică de reînnoire a contoarelor de apă pentru a sensibiliza utilizatorii finali cu privire la consumul lor real; |
| --- | --- | --- |

1.5.2.3.

Contorizarea eficientă a consumului de apă prin creșterea preciziei măsurării (pusă în aplicare de statele membre, municipalități, furnizori de apă)

—

asigurarea unei măsurări eficiente a consumului de apă cu ajutorul unor contoare de apă precise și o politică de reînnoire a contoarelor de apă pentru a sensibiliza utilizatorii finali cu privire la consumul lor real;

| — | controlul consumului din puțurile private pentru a limita utilizarea apei direct din apele subterane; |
| --- | --- |

—

controlul consumului din puțurile private pentru a limita utilizarea apei direct din apele subterane;

| — | utilizarea contorizării inteligente pentru a transmite alerte utilizatorilor finali cu privire la consumul ridicat sau anormal și consumul cu debit scăzut, care ar putea constitui scurgeri interne. |
| --- | --- |

—

utilizarea contorizării inteligente pentru a transmite alerte utilizatorilor finali cu privire la consumul ridicat sau anormal și consumul cu debit scăzut, care ar putea constitui scurgeri interne.

| 1.5.2.4. | Îmbunătățirea protecției resurselor de apă potabilă (pusă în aplicare de UE și de statele membre). Resursele de apă potabilă trebuie protejate împotriva contaminării de către om. Pentru a realiza acest lucru, Planul de acțiune al UE privind reducerea la zero a poluării trebuie pus în aplicare în mod riguros, prin aplicarea principiilor precauției și controlului la sursă, în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, în cazul tuturor substanțelor care prezintă motive de îngrijorare și care pot ajunge în resursele de apă potabilă. Contaminanții provin și din surse industriale (PFAS, produse farmaceutice, dezinfectanți etc.) sau din surse agricole (pesticide, nitrați). UE revizuiește actele legislative relevante care pot preveni poluarea la sursă, inclusiv Directiva 2010/75/UE (8), Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (9), Directiva 2009/128/CE (10), Regulamentul (CE) nr. 726/2004 (11) și Directiva 2001/83/CE (12) ale Parlamentului European și ale Consiliului. Trebuie să se asigure că aceste norme viitoare ne protejează în mod eficace resursele de apă. |
| --- | --- |

1.5.2.4.

Îmbunătățirea protecției resurselor de apă potabilă (pusă în aplicare de UE și de statele membre)

8

9

10

11

12

| 1.5.2.5. | Trecerea la utilizarea circulară a apei (pusă în aplicare de UE, de statele membre și de operatorii din domeniul apei). Eficiența utilizării apei poate fi sporită prin reutilizarea apei. Pe de o parte, gospodăriile private ar trebui încurajate să colecteze apa de ploaie ori de câte ori este posibil și să o utilizeze în scopuri corespunzătoare, inclusiv pentru udarea grădinilor și curățare). Pe de altă parte, trebuie luate măsuri eficiente de control la sursă pentru a se asigura că apele uzate produse de gospodării nu conțin contaminanți care ar putea pune în pericol reutilizarea apelor uzate epurate pentru irigații și în alte scopuri. |
| --- | --- |

1.5.2.5.

Trecerea la utilizarea circulară a apei (pusă în aplicare de UE, de statele membre și de operatorii din domeniul apei)

| 1.5.2.6. | Adaptarea la schimbările climatice (pusă în aplicare de statele membre, municipalități și de operatorii de ape uzate). Regiunile sunt afectate în mod diferit de schimbările climatice. Este important ca măsurile să fie adaptate la condițiile locale. În general, planificarea urbană va trebui regândită prin transformarea orașelor în „orașe burete” (13). Acest lucru va îmbunătăți climatul urban, va permite infiltrarea apei pluviale și va reduce numărul de evenimente combinate de revărsare a apelor uzate. |
| --- | --- |

1.5.2.6.

Adaptarea la schimbările climatice (pusă în aplicare de statele membre, municipalități și de operatorii de ape uzate).

13

| 1.5.2.7. | Asigurarea unei bune guvernanțe (pusă în aplicare de statele membre, regiuni și de municipalități). Sunt necesare structuri de guvernanță clare și eficiente pentru a genera schimbări. Acest lucru ar trebui să consolideze cooperarea dintre toți actorii și să stabilească responsabilitățile. Acțiunile ar trebui să se bazeze pe previziuni precise ale impactului schimbărilor climatice la nivel regional și pe dezvoltarea modelelor de cerere de apă (agricultură, industrie, dezvoltarea populației etc.) pentru deceniile următoare. |
| --- | --- |

1.5.2.7.

Asigurarea unei bune guvernanțe (pusă în aplicare de statele membre, regiuni și de municipalități).

| 1.5.2.8. | Autoritățile publice în calitate de pionieri (pusă în aplicare de statele membre, municipalități). Fiind responsabile de conceperea și punerea în aplicare atât a măsurilor de politică, cât și a aspectelor practice, autoritățile publice, inclusiv instituțiile europene, ar trebui să își asume un rol de pionier în reducerea amprentei lor de apă. |
| --- | --- |

1.5.2.8.

Autoritățile publice în calitate de pionieri (pusă în aplicare de statele membre, municipalități).

2.   Premisă

Premisă

| 2.1. | În cadrul inițiativei emblematice a CESE din 2023 de a aborda apa ca o prioritate importantă la nivel european și mondial, prezentul aviz din proprie inițiativă analizează măsurile necesare pentru a asigura un consum mai eficient de apă în UE de către consumatori, ținând seama de aspectele de mediu, de lacunele în materie de cunoștințe și de situația actuală a tehnologiilor conexe. Aceasta prezintă idei cu privire la modul de optimizare a consumului de apă în gospodării și a degajării acesteia, pe baza unei viziuni cuprinzătoare a rolului consumatorilor și a nevoilor acestora în ceea ce privește cantitatea și calitatea apei, și formulează propuneri specifice în acest sens. |
| --- | --- |

2.1.

În cadrul inițiativei emblematice a CESE din 2023 de a aborda apa ca o prioritate importantă la nivel european și mondial, prezentul aviz din proprie inițiativă analizează măsurile necesare pentru a asigura un consum mai eficient de apă în UE de către consumatori, ținând seama de aspectele de mediu, de lacunele în materie de cunoștințe și de situația actuală a tehnologiilor conexe. Aceasta prezintă idei cu privire la modul de optimizare a consumului de apă în gospodării și a degajării acesteia, pe baza unei viziuni cuprinzătoare a rolului consumatorilor și a nevoilor acestora în ceea ce privește cantitatea și calitatea apei, și formulează propuneri specifice în acest sens.

| 2.2. | Apa este esențială pentru viață, mediu și economie și, ca atare, este un bun comun care trebuie respectat și protejat. Cu toate acestea, resursele de apă ale Europei sunt amenințate din cauza schimbărilor climatice – întrucât multe bazine hidrografice [și, în special, Marea Mediterană (14)] înregistrează o scădere generală a precipitațiilor și perioade mai lungi de secetă, în timp ce în majoritatea regiunilor se înregistrează furtuni mai abundente cu inundații dezastruoase. În plus, creșterea nivelului mării înseamnă că apa sărată poate pătrunde în acviferele de apă dulce. |
| --- | --- |

2.2.

Apa este esențială pentru viață, mediu și economie și, ca atare, este un bun comun care trebuie respectat și protejat. Cu toate acestea, resursele de apă ale Europei sunt amenințate din cauza schimbărilor climatice – întrucât multe bazine hidrografice [și, în special, Marea Mediterană (14

| 2.3. | Există un dezechilibru din ce în ce mai mare între disponibilitatea resurselor locale și cererea de apă din partea utilizatorilor finali, ceea ce reprezintă o importantă amenințare de penurie de apă în viitor. În timp ce disponibilitatea apei este determinată de factori esențiali, cum ar fi precipitațiile, geografia, tendințele climatice și contaminarea, consumul și cererea de apă sunt determinate în principal de comportamentul uman. În plus, activitățile umane, inclusiv cele ale gospodăriilor private, afectează calitatea resurselor de apă disponibile. Poluarea provocată de om a mediului acvatic reduce disponibilitatea resurselor de apă utilizabile și sporește costurile și impactul asupra mediului ale epurării apei la nivelurile de calitate necesare pentru anumite activități (apă potabilă, utilizare industrială, irigații etc.). Studiile (15) identifică lipsa unei monitorizări avansate a calității apei în corpurile de apă din UE drept una dintre principalele cauze ale dezastrelor ecologice cauzate de poluarea apei. |
| --- | --- |

2.3.

Există un dezechilibru din ce în ce mai mare între disponibilitatea resurselor locale și cererea de apă din partea utilizatorilor finali, ceea ce reprezintă o importantă amenințare de penurie de apă în viitor. În timp ce disponibilitatea apei este determinată de factori esențiali, cum ar fi precipitațiile, geografia, tendințele climatice și contaminarea, consumul și cererea de apă sunt determinate în principal de comportamentul uman. În plus, activitățile umane, inclusiv cele ale gospodăriilor private, afectează calitatea resurselor de apă disponibile. Poluarea provocată de om a mediului acvatic reduce disponibilitatea resurselor de apă utilizabile și sporește costurile și impactul asupra mediului ale epurării apei la nivelurile de calitate necesare pentru anumite activități (apă potabilă, utilizare industrială, irigații etc.). Studiile (15

| 2.4. | Potrivit Agenției Europene de Mediu (AEM), în medie, stresul hidric afectează aproximativ 20 % din teritoriul european în fiecare an și 30 % din populația totală (16). AEM afirmă că „stresul hidric apare atunci când nu există suficientă apă disponibilă pentru a satisface cerințele mediului și ale societății și economiei noastre în ceea ce privește cantitatea sau calitatea. Stresul hidric este un termen general care combină seceta, deficitul cantitativ, calitatea apei și accesibilitatea apei” (17). |
| --- | --- |

2.4.

Potrivit Agenției Europene de Mediu (AEM), în medie, stresul hidric afectează aproximativ 20 % din teritoriul european în fiecare an și 30 % din populația totală (16

17

| 2.5. | Apa potabilă reprezintă aproximativ 10 % din consumul total de apă. Agricultura, silvicultura și pescuitul reprezintă 58 %, iar alimentarea cu energie electrică, gaz, abur și aer condiționat reprezintă 18 % (18). |
| --- | --- |

2.5.

Apa potabilă reprezintă aproximativ 10 % din consumul total de apă. Agricultura, silvicultura și pescuitul reprezintă 58 %, iar alimentarea cu energie electrică, gaz, abur și aer condiționat reprezintă 18 % (18

| 2.6. | În ceea ce privește captarea apei, apa potabilă reprezintă aproximativ 20 % din cantitatea totală. Captarea pentru răcire în producția de energie electrică (19) (32 %) și captarea pentru agricultură (28 %) au cea mai mare contribuție la captarea anuală totală (20). |
| --- | --- |

2.6.

În ceea ce privește captarea apei, apa potabilă reprezintă aproximativ 20 % din cantitatea totală. Captarea pentru răcire în producția de energie electrică (19

20

| 2.7. | Având în vedere că contaminarea resurselor de apă cu nutrienți (azot și fosfor) și cu multe substanțe periculoase (cum ar fi cele cu proprietăți cancerigene sau mutagene cumulative) prezintă un risc grav pentru sănătate și mediu și că tratamentul necesar pentru purificarea apei este costisitor și necesită multe resurse, CESE solicită punerea rapidă în aplicare a legislației cuprinzătoare a UE în vigoare în prezent. Comitetul reiterează faptul că politicile industriale și agricole ale UE trebuie să reducă emisiile poluante, sprijinind în același timp creșterea economică și competitivitatea. Întrucât apa este un bun comun, CESE solicită ca apa potabilă să fie pusă gratuit la dispoziția tuturor cetățenilor UE prin intermediul unor fântâni și surse de apă accesibile în locuri publice, în conformitate cu Directiva (UE) 2020/2184. În cazul concesiunilor de apă minerală, ar trebui depuse eforturi pentru a furniza o sursă de apă de la robinet disponibilă publicului. |
| --- | --- |

2.7.

Având în vedere că contaminarea resurselor de apă cu nutrienți (azot și fosfor) și cu multe substanțe periculoase (cum ar fi cele cu proprietăți cancerigene sau mutagene cumulative) prezintă un risc grav pentru sănătate și mediu și că tratamentul necesar pentru purificarea apei este costisitor și necesită multe resurse, CESE solicită punerea rapidă în aplicare a legislației cuprinzătoare a UE în vigoare în prezent. Comitetul reiterează faptul că politicile industriale și agricole ale UE trebuie să reducă emisiile poluante, sprijinind în același timp creșterea economică și competitivitatea. Întrucât apa este un bun comun, CESE solicită ca apa potabilă să fie pusă gratuit la dispoziția tuturor cetățenilor UE prin intermediul unor fântâni și surse de apă accesibile în locuri publice, în conformitate cu Directiva (UE) 2020/2184. În cazul concesiunilor de apă minerală, ar trebui depuse eforturi pentru a furniza o sursă de apă de la robinet disponibilă publicului.

| 2.8. | Deși prezentul aviz se concentrează în principal pe consumul și disponibilitatea resurselor de apă, acesta urmărește să abordeze și problemele legate de calitate, întrucât acestea influențează utilizabilitatea efectivă a acestei resurse. Prin urmare, obiectivul de politică este de a preveni deteriorarea suplimentară și de a proteja și a îmbunătăți starea ecosistemelor acvatice, de a asigura reducerea progresivă a poluării apelor subterane și de a preveni continuarea poluării acesteia. |
| --- | --- |

2.8.

Deși prezentul aviz se concentrează în principal pe consumul și disponibilitatea resurselor de apă, acesta urmărește să abordeze și problemele legate de calitate, întrucât acestea influențează utilizabilitatea efectivă a acestei resurse. Prin urmare, obiectivul de politică este de a preveni deteriorarea suplimentară și de a proteja și a îmbunătăți starea ecosistemelor acvatice, de a asigura reducerea progresivă a poluării apelor subterane și de a preveni continuarea poluării acesteia.

| 2.9. | Pentru a garanta o calitate și o cantitate suficiente de apă pentru generațiile actuale și viitoare, este necesară o sensibilizare generală cu privire la toate problemele și cauzele profunde ale acestora. Fiecare cetățean/consumator trebuie să fie conștient de importanța apei și de valoarea acesteia ca resursă finită și trebuie să se cultive o sensibilizare pe scară largă cu privire la aspectele legate de resursele de apă, cu măsuri adoptate în consecință, pornind de la sfera privată. Tocmai în acest scop, Directiva (UE) 2020/2184 recentă recomandă statelor membre să ia măsuri pentru a încuraja creșterea gradului de sensibilizare cu privire la calitatea și consumul de apă potabilă. |
| --- | --- |

2.9.

Pentru a garanta o calitate și o cantitate suficiente de apă pentru generațiile actuale și viitoare, este necesară o sensibilizare generală cu privire la toate problemele și cauzele profunde ale acestora. Fiecare cetățean/consumator trebuie să fie conștient de importanța apei și de valoarea acesteia ca resursă finită și trebuie să se cultive o sensibilizare pe scară largă cu privire la aspectele legate de resursele de apă, cu măsuri adoptate în consecință, pornind de la sfera privată. Tocmai în acest scop, Directiva (UE) 2020/2184 recentă recomandă statelor membre să ia măsuri pentru a încuraja creșterea gradului de sensibilizare cu privire la calitatea și consumul de apă potabilă.

| 2.10. | Există numeroși factori și aspecte care trebuie avute în vedere și care afectează, în mod direct și indirect, importanța și impactul consumului de apă al gospodăriilor, inclusiv:






  — | diversele scopuri ale consumului direct de apă: de exemplu, băut, spălare, udare etc.; |
| --- | --- | --- |

2.10.

Există numeroși factori și aspecte care trebuie avute în vedere și care afectează, în mod direct și indirect, importanța și impactul consumului de apă al gospodăriilor, inclusiv:

—

diversele scopuri ale consumului direct de apă: de exemplu, băut, spălare, udare etc.;

| — | locul consumului direct de apă: de exemplu, acasă, la locul de muncă, pentru hobby-uri etc.; |
| --- | --- |

—

locul consumului direct de apă: de exemplu, acasă, la locul de muncă, pentru hobby-uri etc.;

| — | tipurile de apă consumată: de exemplu, apele subterane, apele de suprafață, apa reutilizată etc.; |
| --- | --- |

—

tipurile de apă consumată: de exemplu, apele subterane, apele de suprafață, apa reutilizată etc.;

| — | consumul indirect de apă: apa utilizată pentru producerea de bunuri și servicii; |
| --- | --- |

—

consumul indirect de apă: apa utilizată pentru producerea de bunuri și servicii;

| — | apele uzate directe: cantitatea și calitatea (nutrienți, materii organice, substanțe chimice etc.); |
| --- | --- |

—

apele uzate directe: cantitatea și calitatea (nutrienți, materii organice, substanțe chimice etc.);

| — | apele uzate indirecte: apele uzate generate de producția de bunuri și servicii; |
| --- | --- |

—

apele uzate indirecte: apele uzate generate de producția de bunuri și servicii;

| — | deficitul de apă geografic și aspectele calitative legate atât de consumul direct, cât și de consumul indirect (de la local la global). |
| --- | --- |

—

deficitul de apă geografic și aspectele calitative legate atât de consumul direct, cât și de consumul indirect (de la local la global).

3.   Indicatori de utilizare a apei

Indicatori de utilizare a apei

| 3.1. | Deși abordarea generală vizând optimizarea consumului de apă ar trebui să fie cuprinzătoare, indicatorii utilizați ar trebui să fie cât mai puțini și cât mai simpli posibil. Valoarea adăugată a creșterii numărului de indicatori sau a utilizării unor indicatori agregați complicați (cum ar fi amprentele la sol și indicii) poate să nu fie ridicată în raport cu resursele necesare pentru monitorizarea, analizarea și prelucrarea acestora. Prin urmare, este esențial să se identifice indicatorii cei mai relevanți și mai influenți, ținând seama de scopul informațiilor necesare. Ar trebui să se realizeze o distincție între indicatorii utilizați de economiști/cercetători științifici/responsabili de elaborarea politicilor pentru a defini problemele, a elabora strategii și a măsura progresul către obiective definite și indicatorii utilizați în scopul comunicării cu consumatorii. În scopuri politice, este important să se evalueze o serie de indicatori legați direct sau indirect de consumul de apă, care vor permite evaluarea eficacității politicii, acordând o atenție deosebită coerenței și continuității monitorizării parametrilor. Indicatorii utilizați de AEM oferă o referință aici. |
| --- | --- |

3.1.

Deși abordarea generală vizând optimizarea consumului de apă ar trebui să fie cuprinzătoare, indicatorii utilizați ar trebui să fie cât mai puțini și cât mai simpli posibil. Valoarea adăugată a creșterii numărului de indicatori sau a utilizării unor indicatori agregați complicați (cum ar fi amprentele la sol și indicii) poate să nu fie ridicată în raport cu resursele necesare pentru monitorizarea, analizarea și prelucrarea acestora. Prin urmare, este esențial să se identifice indicatorii cei mai relevanți și mai influenți, ținând seama de scopul informațiilor necesare. Ar trebui să se realizeze o distincție între indicatorii utilizați de economiști/cercetători științifici/responsabili de elaborarea politicilor pentru a defini problemele, a elabora strategii și a măsura progresul către obiective definite și indicatorii utilizați în scopul comunicării cu consumatorii. În scopuri politice, este important să se evalueze o serie de indicatori legați direct sau indirect de consumul de apă, care vor permite evaluarea eficacității politicii, acordând o atenție deosebită coerenței și continuității monitorizării parametrilor. Indicatorii utilizați de AEM oferă o referință aici.

| 3.2. | Elaborarea indicatorilor AEM a fost ghidată de necesitatea de a identifica un număr mic de indicatori relevanți pentru politici care să fie stabili (dar nu statici) în timp și care să poată oferi răspunsuri la anumite întrebări prioritare (de mediu, sociale, economice etc.). |
| --- | --- |

3.2.

Elaborarea indicatorilor AEM a fost ghidată de necesitatea de a identifica un număr mic de indicatori relevanți pentru politici care să fie stabili (dar nu statici) în timp și care să poată oferi răspunsuri la anumite întrebări prioritare (de mediu, sociale, economice etc.).

| 3.3. | Cel mai relevant indicator pentru măsurarea consumului de apă de către consumatori (gospodării private) este consumul de apă în litri pe cap de locuitor pe zi (L/cap/d). Datele disponibile indică variații mari cuprinse între 77 și 220 L/cap/zi (21). |
| --- | --- |

3.3.

Cel mai relevant indicator pentru măsurarea consumului de apă de către consumatori (gospodării private) este consumul de apă în litri pe cap de locuitor pe zi (L/cap/d). Datele disponibile indică variații mari cuprinse între 77 și 220 L/cap/zi (21

| 3.4. | Măsurile de stimulare a consumului eficient de apă trebuie să ia în considerare întregul ciclu al apei și să acopere atât aspectele calitative, cât și pe cele cantitative. Acestea nu ar trebui să ia în considerare doar captarea/consumul de apă potabilă, ci ar trebui să includă și beneficiile unei utilizări circulare a apei (reutilizarea apei) și să dezvolte înțelegerea faptului că apa este încorporată și în produsele și serviciile consumate. Acest lucru va ajuta gospodăriile private să înțeleagă mai bine impactul opțiunilor lor de consum asupra calității și cantității resurselor de apă din regiunea lor, din țara lor și din întreaga lume. De asemenea, aceasta îi va ajuta pe cetățeni să dezvolte o cultură a sensibilizării cu privire la toate aspectele modelelor lor individuale de consum de apă – atât casnice, cât și necasnice – și să fie conștienți de modul în care își pot eficientiza consumul. Rolul organizațiilor societății civile este esențial pentru a-i ajuta să aleagă și să pună în aplicare strategii de creștere a eficacității și eficienței consumului lor. |
| --- | --- |

3.4.

Măsurile de stimulare a consumului eficient de apă trebuie să ia în considerare întregul ciclu al apei și să acopere atât aspectele calitative, cât și pe cele cantitative. Acestea nu ar trebui să ia în considerare doar captarea/consumul de apă potabilă, ci ar trebui să includă și beneficiile unei utilizări circulare a apei (reutilizarea apei) și să dezvolte înțelegerea faptului că apa este încorporată și în produsele și serviciile consumate. Acest lucru va ajuta gospodăriile private să înțeleagă mai bine impactul opțiunilor lor de consum asupra calității și cantității resurselor de apă din regiunea lor, din țara lor și din întreaga lume. De asemenea, aceasta îi va ajuta pe cetățeni să dezvolte o cultură a sensibilizării cu privire la toate aspectele modelelor lor individuale de consum de apă – atât casnice, cât și necasnice – și să fie conștienți de modul în care își pot eficientiza consumul. Rolul organizațiilor societății civile este esențial pentru a-i ajuta să aleagă și să pună în aplicare strategii de creștere a eficacității și eficienței consumului lor.

| 3.5. | Deși consumul eficient de apă este o necesitate în toate regiunile Europei, urgența este mai mare în zonele afectate de deficitul de apă sau de seceta mai frecventă. Eficacitatea sistemului de alimentare cu apă ar trebui inclusă în strategia globală în vederea asigurării unei abordări holistice. De asemenea, ar trebui găsite soluții posibile în strategiile mai orientate spre viitor ale furnizorilor de apă, inclusiv evaluarea riscurilor sistemului de aprovizionare și gestionarea riscurilor, gestionarea scurgerilor, surse alternative de apă etc. |
| --- | --- |

3.5.

Deși consumul eficient de apă este o necesitate în toate regiunile Europei, urgența este mai mare în zonele afectate de deficitul de apă sau de seceta mai frecventă. Eficacitatea sistemului de alimentare cu apă ar trebui inclusă în strategia globală în vederea asigurării unei abordări holistice. De asemenea, ar trebui găsite soluții posibile în strategiile mai orientate spre viitor ale furnizorilor de apă, inclusiv evaluarea riscurilor sistemului de aprovizionare și gestionarea riscurilor, gestionarea scurgerilor, surse alternative de apă etc.

| 3.6. | Deși teoria sugerează utilizarea unei multitudini de alți parametri indicatori (tema apei este foarte potrivită în acest sens), ar trebui să se țină seama de faptul că nu numai căutarea de date suplimentare, ci și validarea și diseminarea acestora implică o activitate semnificativă. Aceste activități suplimentare intră în sfera de competență a structurilor centrale europene, dar și a statelor membre și a agențiilor lor respective sau a societăților care desfășoară activități de căutare și producere a unor astfel de date. Dacă unei orchestre mari i se adaugă încă un instrument, nu avem garanția că muzica va suna mai bine. Prin urmare, în loc să se adauge noi indicatori, este mai bine să se utilizeze în mod optim indicatorii existenți. |
| --- | --- |

3.6.

Deși teoria sugerează utilizarea unei multitudini de alți parametri indicatori (tema apei este foarte potrivită în acest sens), ar trebui să se țină seama de faptul că nu numai căutarea de date suplimentare, ci și validarea și diseminarea acestora implică o activitate semnificativă. Aceste activități suplimentare intră în sfera de competență a structurilor centrale europene, dar și a statelor membre și a agențiilor lor respective sau a societăților care desfășoară activități de căutare și producere a unor astfel de date. Dacă unei orchestre mari i se adaugă încă un instrument, nu avem garanția că muzica va suna mai bine. Prin urmare, în loc să se adauge noi indicatori, este mai bine să se utilizeze în mod optim indicatorii existenți.

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Raportul nr. 12/2021 al AEM pe tema Water resources across Europe – confronting water stress: an updated assessment (Resursele de apă de la nivelul Europei – confruntarea cu stresul hidric: o evaluare actualizată), 2021.

1

Water resources across Europe – confronting water stress: an updated assessment

(2)  Pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”, Directiva-cadru privind apa, Directiva privind apa potabilă, Regulamentul privind reutilizarea apei etc.

2

(3)  De exemplu, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/IP_14_1151 și https://www.politico.eu/article/italy-biggest-steel-mill-mockery-eu-environmental-rules/

3

(4)  https://watereurope.eu/wp-content/uploads/WE-Water-Vision-2023_online.pdf

4

(5)  
  Water Footprint Network; Water Footprint Assessment (Rețeaua amprentei de apă; Evaluarea amprentei de apă), consultat la 22 mai 2023.

5

Water Footprint Network; Water Footprint Assessment

(6)  
  OECD, Background note: Cost recovery, April 2022 (OCDE, Informare generală: recuperarea costurilor, aprilie 2022).

6

OECD, Background note: Cost recovery, April 2022

(7)  Directiva (UE) 2020/2184 a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2020 privind calitatea apei destinate consumului uman (JO L 435, 23.12.2020, p. 1).

7

(8)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

9

(10)  Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (JO L 309, 24.11.2009, p. 71).

10

(11)  Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (JO L 136, 30.4.2004, p. 1).

11

(12)  Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (JO L 311, 28.11.2001, p. 67).

12

(13)  
  „
  «Orașele burete» sunt zone urbane cu zone naturale abundente, cum ar fi arborii, lacurile și parcurile – sau alte proiecte bine concepute, menite să absoarbă ploile și să prevină inundațiile.” https://climatechampions.unfccc.int/what-are-sponge-cities-and-how-can-they-prevent-floods/, consultat la 7 iunie 2023.

13

(14)  Un raport al IPCC (Cross-Chapter Paper 4: Mediterranean Region. In: Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Documentul transversal 4: regiunea mediteraneeană. În: Schimbările climatice 2022: impact, adaptare și vulnerabilitate) afirmă că „regiunea mediteraneeană reprezintă o zonă-hotspot pentru riscuri climatice foarte interconectate”.

14

(15)  AEM, Poluarea râurilor din Europa.

15

(16)  Raportul nr. 12/2021 al AEM pe tema Water resources across Europe – confronting water stress: an updated assessment (Resursele de apă de la nivelul Europei – confruntarea cu stresul hidric: o evaluare actualizată), 2021.

16

Water resources across Europe – confronting water stress: an updated assessment

(17)  Idem.

17

(18)  Curtea de Conturi Europeană, Raportul special 12/2021, The Polluter Pays Principle: Inconsistent application across EU environmental policies and actions (Principiul „poluatorul plătește”: aplicare inconsecventă în cadrul politicilor de mediu și al acțiunilor pentru mediu ale UE) (pe baza cifrelor AEM).

18

The Polluter Pays Principle: Inconsistent application across EU environmental policies and actions

(19)  Cu toate acestea, impactul utilizării apei pentru instalațiile de răcire asupra disponibilității resurselor nu este deosebit de clar. De obicei, apa este prelevată din corpurile de apă de suprafață sau din mare și, de obicei, toate (sau aproape toate) acestea sunt returnate în corpurile de apă respective.

19

(20)  AEM, Water abstraction by source and economic sector (Captarea apei în funcție de sursă și de sectorul economic), 1 iunie 2022.

20

Water abstraction by source and economic sector

(21)  Eureau, Guvernanța serviciilor de alimentare cu apă în Europa, 2020.

21

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/24

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile”

(aviz exploratoriu)

(2023/C 349/05)

| Raportoare: | doamna Antje Sabine GERSTEIN |
| --- | --- |

Raportoare:

doamna Antje Sabine GERSTEIN

Antje Sabine GERSTEIN

| Sesizare | Comisia Europeană, 20.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 29.6.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 196/1/4 |

Sesizare

Comisia Europeană, 20.1.2023

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

29.6.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

196/1/4

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină abordarea Comisiei Europene, care presupune utilizarea ca punct principal de plecare pentru revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile (Textile Labelling Regulation – TLR) posibilitatea de a folosi noi tehnologii de etichetare digitală, noi tehnologii pentru fibre și clasificarea lor și noi tehnologii de reciclare, recunoscând astfel noul context extins de reglementare la nivelul UE pentru textile, în general. |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină abordarea Comisiei Europene, care presupune utilizarea ca punct principal de plecare pentru revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile (Textile Labelling Regulation

| 1.2. | Consumatorii au așteptări diferite privind nivelul de detaliu oferit de etichetele produselor textile. Revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile trebuie să satisfacă aceste grade diferite de așteptări, oferind în primul rând informații de bază și ușor de înțeles și, totodată, acordând acces suplimentar la informații mai detaliate. |
| --- | --- |

1.2.

Consumatorii au așteptări diferite privind nivelul de detaliu oferit de etichetele produselor textile. Revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile trebuie să satisfacă aceste grade diferite de așteptări, oferind în primul rând informații de bază și ușor de înțeles și, totodată, acordând acces suplimentar la informații mai detaliate.

| 1.3. | Ținând cont de faptul că sectorul produselor textile este unul dintre sectoarele cele mai globalizate, CESE crede că este extrem de important ca Comisia Europeană să se străduiască să realizeze o aliniere la nivelul UE și la nivel global a cerințelor privind etichetarea, în ceea ce privește indicațiile referitoare la origine, instrucțiunile de îngrijire, mărime și compoziția fibrelor. |
| --- | --- |

1.3.

Ținând cont de faptul că sectorul produselor textile este unul dintre sectoarele cele mai globalizate, CESE crede că este extrem de important ca Comisia Europeană să se străduiască să realizeze o aliniere la nivelul UE și la nivel global a cerințelor privind etichetarea, în ceea ce privește indicațiile referitoare la origine, instrucțiunile de îngrijire, mărime și compoziția fibrelor.

| 1.4. | CESE solicită Comisiei Europene să țină cont de nevoile specifice ale IMM-urilor din acest sector. Pentru a preveni delocalizarea în continuare și având în vedere faptul că sectorul numără 1,3 milioane de angajați la nivelul UE, noile cerințe privind TLR trebuie să ofere suficientă flexibilitate pentru a răspunde nevoilor și capacităților IMM-urilor, astfel încât ocuparea forței de muncă și competențele în acest sector al economiei să fie nu numai menținute, ci și să poată evolua în continuare. |
| --- | --- |

1.4.

CESE solicită Comisiei Europene să țină cont de nevoile specifice ale IMM-urilor din acest sector. Pentru a preveni delocalizarea în continuare și având în vedere faptul că sectorul numără 1,3 milioane de angajați la nivelul UE, noile cerințe privind TLR trebuie să ofere suficientă flexibilitate pentru a răspunde nevoilor și capacităților IMM-urilor, astfel încât ocuparea forței de muncă și competențele în acest sector al economiei să fie nu numai menținute, ci și să poată evolua în continuare.

2.   Observații generale

Observații generale

| 2.1. | Strategia UE pentru produse textile sustenabile și circulare a anunțat revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile [Regulamentul (UE) nr. 1007/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (1)], care prevede ca produsele textile comercializate pe piața UE să aibă o etichetă în care să se precizeze în mod clar compoziția fibrelor și să se indice orice componente care nu sunt textile și sunt de origine animală. În cadrul acestei revizuiri, strategia menționează posibilitatea de a introduce divulgarea obligatorie a altor tipuri de informații, precum parametrii de sustenabilitate și circularitate, mărimea produselor și, după caz, țara în care are loc procesul de fabricație („fabricat în”). |
| --- | --- |

2.1.

Strategia UE pentru produse textile sustenabile și circulare a anunțat revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile [Regulamentul (UE) nr. 1007/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (1

| 2.2. | În prezentul aviz, CESE explorează opțiunile de extindere a domeniului de aplicare al regulamentului actual, ținând cont de anumite elemente deja enumerate la articolul 24 din regulament pentru revizuire și de alți parametri referitori la sustenabilitate și circularitate, în acord cu propunerile legislative actuale, precum propunerea legislativă referitoare la cerințele de proiectare ecologică pentru produsele sustenabile. Avizul va ține cont de perspectiva industrială, inclusiv de costuri și de schimbul îmbunătățit de informații de-a lungul lanțului valoric, precum și de perspectiva consumatorilor, pentru a asigura informații corecte, precise și clare. |
| --- | --- |

2.2.

În prezentul aviz, CESE explorează opțiunile de extindere a domeniului de aplicare al regulamentului actual, ținând cont de anumite elemente deja enumerate la articolul 24 din regulament pentru revizuire și de alți parametri referitori la sustenabilitate și circularitate, în acord cu propunerile legislative actuale, precum propunerea legislativă referitoare la cerințele de proiectare ecologică pentru produsele sustenabile. Avizul va ține cont de perspectiva industrială, inclusiv de costuri și de schimbul îmbunătățit de informații de-a lungul lanțului valoric, precum și de perspectiva consumatorilor, pentru a asigura informații corecte, precise și clare.

| 2.3. | CESE sprijină abordarea Comisiei Europene, care presupune utilizarea ca punct principal de plecare posibilitatea de a folosi noi tehnologii de etichetare digitală, noi tehnologii pentru fibre și clasificarea lor și noi tehnologii de reciclare, recunoscând astfel noul context general extins de reglementare la nivelul UE pentru textile, inclusiv inițiativa Comisiei Europene privind afirmațiile legate de mediu (2). |
| --- | --- |

2.3.

CESE sprijină abordarea Comisiei Europene, care presupune utilizarea ca punct principal de plecare posibilitatea de a folosi noi tehnologii de etichetare digitală, noi tehnologii pentru fibre și clasificarea lor și noi tehnologii de reciclare, recunoscând astfel noul context general extins de reglementare la nivelul UE pentru textile, inclusiv inițiativa Comisiei Europene privind afirmațiile legate de mediu (2

| 2.4. | În acest context, CESE subliniază că multe aspecte din sectorul textilelor sunt deja abordate în propunerile de reglementare orizontale și extrem de complexe, majoritatea dintre acestea regăsindu-se deja în procesul legislativ. Responsabilitatea socială a întreprinderilor și aspecte legate de muncă sunt abordate în Directiva privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor și în Regulamentul privind munca forțată. Directiva privind consolidarea rolului consumatorilor și Directiva privind afirmațiile legate de mediu vor reglementa în curând comunicarea privind afirmațiile legate de sustenabilitate, în timp ce Directiva-cadru privind deșeurile, revizuită, va aborda conceptele de bază legate de gestionarea încheierii ciclului de viață. |
| --- | --- |

2.4.

În acest context, CESE subliniază că multe aspecte din sectorul textilelor sunt deja abordate în propunerile de reglementare orizontale și extrem de complexe, majoritatea dintre acestea regăsindu-se deja în procesul legislativ. Responsabilitatea socială a întreprinderilor și aspecte legate de muncă sunt abordate în Directiva privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor și în Regulamentul privind munca forțată. Directiva privind consolidarea rolului consumatorilor și Directiva privind afirmațiile legate de mediu vor reglementa în curând comunicarea privind afirmațiile legate de sustenabilitate, în timp ce Directiva-cadru privind deșeurile, revizuită, va aborda conceptele de bază legate de gestionarea încheierii ciclului de viață.

| 2.5. | Consumatorii au așteptări diferite privind nivelul de detaliu oferit de etichetele produselor textile. Revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile trebuie să satisfacă aceste grade diferite de așteptări, oferind în primul rând informații de bază și ușor de înțeles și, totodată, acordând acces suplimentar la informații mai detaliate, de exemplu prin furnizarea voluntară de informații standardizate cu privire la procesul de producție. |
| --- | --- |

2.5.

Consumatorii au așteptări diferite privind nivelul de detaliu oferit de etichetele produselor textile. Revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile trebuie să satisfacă aceste grade diferite de așteptări, oferind în primul rând informații de bază și ușor de înțeles și, totodată, acordând acces suplimentar la informații mai detaliate, de exemplu prin furnizarea voluntară de informații standardizate cu privire la procesul de producție.

| 2.6. | CESE arată că revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile este o inițiativă REFIT, având obiectivul clar de a simplifica dreptul Uniunii și de a-l face adecvat scopului și mai puțin costisitor pentru întreprinderi și consumatori. Pentru întreprinderi, acest demers trebuie să vizeze reducerea costurilor de conformitate, precum și claritatea și consecvența în materie de reglementare. Pentru consumatori, este nevoie de informații corecte, cuprinzătoare și comparabile privind produsele textile. CESE subliniază importanța armonizării maxime pentru ca sectorul să poată realiza o tranziție de succes către o circularitate cuprinzătoare. |
| --- | --- |

2.6.

CESE arată că revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile este o inițiativă REFIT, având obiectivul clar de a simplifica dreptul Uniunii și de a-l face adecvat scopului și mai puțin costisitor pentru întreprinderi și consumatori. Pentru întreprinderi, acest demers trebuie să vizeze reducerea costurilor de conformitate, precum și claritatea și consecvența în materie de reglementare. Pentru consumatori, este nevoie de informații corecte, cuprinzătoare și comparabile privind produsele textile. CESE subliniază importanța armonizării maxime pentru ca sectorul să poată realiza o tranziție de succes către o circularitate cuprinzătoare.

| 2.7. | CESE solicită să se ia urgent măsuri privind sistemul de clasificare a fibrelor, întrucât sistemul actual nu este suficient de flexibil pentru a aborda problema dezvoltării unor fibre inovatoare, care, deseori, au un impact mai scăzut asupra mediului decât fibrele convenționale. Această situație generează frustrări pentru mulți producători de fibre noi, fiindcă nu își pot eticheta corect fibrele. În plus, aceste fibre noi încă nu pot fi indicate pe etichetele produselor textile și, prin urmare, identificarea lor rămâne o mare provocare pentru reciclatori, ceea ce îngreunează în prezent circularitatea la nivelul sectorului. CESE arată că această lacună în materie de reglementare are efecte negative asupra percepțiilor consumatorilor, unele produse putând fi, în realitate, mult mai sustenabile decât se precizează pe etichetele actuale. |
| --- | --- |

2.7.

CESE solicită să se ia urgent măsuri privind sistemul de clasificare a fibrelor, întrucât sistemul actual nu este suficient de flexibil pentru a aborda problema dezvoltării unor fibre inovatoare, care, deseori, au un impact mai scăzut asupra mediului decât fibrele convenționale. Această situație generează frustrări pentru mulți producători de fibre noi, fiindcă nu își pot eticheta corect fibrele. În plus, aceste fibre noi încă nu pot fi indicate pe etichetele produselor textile și, prin urmare, identificarea lor rămâne o mare provocare pentru reciclatori, ceea ce îngreunează în prezent circularitatea la nivelul sectorului. CESE arată că această lacună în materie de reglementare are efecte negative asupra percepțiilor consumatorilor, unele produse putând fi, în realitate, mult mai sustenabile decât se precizează pe etichetele actuale.

| 2.8. | CESE crede că este extrem de important ca Comisia Europeană să se străduiască să realizeze o aliniere la nivelul UE și la nivel global a cerințelor privind etichetarea, în ceea ce privește indicațiile referitoare la origine, instrucțiunile de îngrijire, mărime și compoziția fibrelor. Sectorul produselor textile este unul dintre cele mai globalizate. Îmbrăcămintea fabricată într-un anumit loc este destinată mai multor zone geografice din întreaga lume (UE, SUA etc.), unde există numeroase cerințe diferite în materie de etichetare (3). Acolo unde este cazul, trebuie luate în considerare cerințe globale în materie de etichetare și standarde armonizate globale. |
| --- | --- |

2.8.

CESE crede că este extrem de important ca Comisia Europeană să se străduiască să realizeze o aliniere la nivelul UE și la nivel global a cerințelor privind etichetarea, în ceea ce privește indicațiile referitoare la origine, instrucțiunile de îngrijire, mărime și compoziția fibrelor. Sectorul produselor textile este unul dintre cele mai globalizate. Îmbrăcămintea fabricată într-un anumit loc este destinată mai multor zone geografice din întreaga lume (UE, SUA etc.), unde există numeroase cerințe diferite în materie de etichetare (3

| 2.9. | Cerința privind armonizarea maximă este legată de o solicitare clară în materie de politică din partea CESE, pentru a evita punerea în pericol a pieței interne, întrucât par să apară cerințe privind etichetarea tot mai divergente între statele membre. Prin urmare, CESE consideră că este vital și oportun ca Comisia Europeană să propună revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile în anul 2023, când se sărbătorește și a treizecea aniversare a pieței unice. |
| --- | --- |

2.9.

Cerința privind armonizarea maximă este legată de o solicitare clară în materie de politică din partea CESE, pentru a evita punerea în pericol a pieței interne, întrucât par să apară cerințe privind etichetarea tot mai divergente între statele membre. Prin urmare, CESE consideră că este vital și oportun ca Comisia Europeană să propună revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile în anul 2023, când se sărbătorește și a treizecea aniversare a pieței unice.

| 2.10. | CESE solicită Comisiei Europene să țină cont de nevoile specifice ale IMM-urilor din acest sector. Pentru a preveni delocalizarea în continuare și având în vedere faptul că sectorul oferă locuri de muncă pentru 1,3 milioane de angajați la nivelul UE (4), noile cerințe în legătură cu noul Regulament privind etichetarea produselor textile trebuie să ofere suficientă flexibilitate pentru a răspunde nevoilor și capacităților IMM-urilor, astfel încât ocuparea forței de muncă și competențele în acest sector al economiei să fie nu numai menținute, ci și să poată evolua în continuare. De exemplu, un control de conformitate generalizat, efectuat de un organism de certificare, nu este fezabil pentru IMM-uri, care sunt coloana vertebrală a producției industriale de textile în UE. O abordare rezonabilă ar consta în stabilirea unor proceduri de „autocertificare”, precum controalele interne ale producției prevăzute în anexa II la Decizia nr. 768/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), prin care IMM-urile informează consumatorii și le oferă garanții. |
| --- | --- |

2.10.

CESE solicită Comisiei Europene să țină cont de nevoile specifice ale IMM-urilor din acest sector. Pentru a preveni delocalizarea în continuare și având în vedere faptul că sectorul oferă locuri de muncă pentru 1,3 milioane de angajați la nivelul UE (4

5

3.   Observații specifice

Observații specifice

3.1.   Clasificarea fibrelor

Clasificarea fibrelor

| 3.1.1. | În ultimii ani, industria textilă a dezvoltat o serie de fibre noi, cu o amprentă de mediu demonstrată mai scăzută decât opțiunile de fibre mai tradiționale. Deși aceste materiale se pot baza pe materii prime similare, tehnologia de fabricație și proprietățile diferă deseori semnificativ de cele ale fibrelor convenționale. În prezent, fibrele noi nu sunt recunoscute de clasificările generice actuale ale fibrelor din anexa I. Prin urmare, tipurile inovatoare de fibre sunt clasificate sub alte denumiri de fibre sau incluse în categoria „Altele”. Ținând cont de tranziția verde și de cea circulară, Regulamentul privind etichetarea produselor textile, revizuit, ar trebui să permită recunoașterea ca atare a fibrelor cu caracteristici distinctive în anexa I. Revizuirea preconizată a Regulamentului privind etichetarea produselor textile ar trebui să fie adaptată mai bine, astfel încât să reflecte progresul dinamic asociat fibrelor inovatoare. |
| --- | --- |

3.1.1.

În ultimii ani, industria textilă a dezvoltat o serie de fibre noi, cu o amprentă de mediu demonstrată mai scăzută decât opțiunile de fibre mai tradiționale. Deși aceste materiale se pot baza pe materii prime similare, tehnologia de fabricație și proprietățile diferă deseori semnificativ de cele ale fibrelor convenționale. În prezent, fibrele noi nu sunt recunoscute de clasificările generice actuale ale fibrelor din anexa I. Prin urmare, tipurile inovatoare de fibre sunt clasificate sub alte denumiri de fibre sau incluse în categoria „Altele”. Ținând cont de tranziția verde și de cea circulară, Regulamentul privind etichetarea produselor textile, revizuit, ar trebui să permită recunoașterea ca atare a fibrelor cu caracteristici distinctive în anexa I. Revizuirea preconizată a Regulamentului privind etichetarea produselor textile ar trebui să fie adaptată mai bine, astfel încât să reflecte progresul dinamic asociat fibrelor inovatoare.

| 3.1.2. | O gamă vastă de noi tipuri de fibre, cu caracteristici distinctive, este deja aproape de a fi comercializată sau va deveni disponibilă pe piață în viitor. Totuși, procesul actual de actualizare a anexei I nu este transparent și este incert pentru solicitanți. Prin urmare, CESE recomandă autorităților UE să evalueze și să revizuiască modul în care procesul lor de actualizare poate deveni mai transparent și mai precis din punct de vedere tehnic. |
| --- | --- |

3.1.2.

O gamă vastă de noi tipuri de fibre, cu caracteristici distinctive, este deja aproape de a fi comercializată sau va deveni disponibilă pe piață în viitor. Totuși, procesul actual de actualizare a anexei I nu este transparent și este incert pentru solicitanți. Prin urmare, CESE recomandă autorităților UE să evalueze și să revizuiască modul în care procesul lor de actualizare poate deveni mai transparent și mai precis din punct de vedere tehnic.

3.2.   Marja de toleranță privind compoziția fibrelor

Marja de toleranță privind compoziția fibrelor

| 3.2.1. | Având în vedere tranziția către economia circulară, industria textilă folosește tot mai mult fibre și materiale reciclate în producția de îmbrăcăminte. Regulamentul actual nu este optim pentru a asigura etichetarea adecvată a compoziției fibrelor în care se regăsește conținut reciclat, ceea ce îngreunează tranziția către o economie circulară. Articolul 20 alineatul (3) permite o abatere de maximum 3 % între conținutul de fibre precizat pe etichetă și compoziția fibrelor, stabilită pe baza testelor efectuate de către autorități. Totuși, stadiul actual al evoluției tehnice în ceea ce privește tehnologia de sortare și reciclare a produselor textile generează variații în compoziția fibrelor, care depășesc uneori nivelul de toleranță de 3 %. Acest lucru se întâmplă pentru că, mai ales în cazul reciclării mecanice, nu se poate asigura pe deplin că materiile prime pentru reciclare nu prezintă impurități provenite de la alte materiale textile. Așadar, în Regulamentul privind etichetarea produselor textile revizuit trebuie evaluată posibilitatea unei marje de toleranță mai ridicate în ceea ce privește compoziția. Pe baza informațiilor experților, CESE recomandă ca nivelul actualizat să fie cuprins între 3 și 5 %. Un nivel ridicat de toleranță ar trebui să corespundă doar limitărilor existente în ceea ce privește tehnologia de reciclare și nu ar trebui să justifice practicile de fabricație deficitare. O reducere minoră a nivelurilor de toleranță este o măsură binevenită pentru eliminarea obstacolelor în ceea ce privește utilizarea de materiale reciclate pentru producția de îmbrăcăminte. |
| --- | --- |

3.2.1.

Având în vedere tranziția către economia circulară, industria textilă folosește tot mai mult fibre și materiale reciclate în producția de îmbrăcăminte. Regulamentul actual nu este optim pentru a asigura etichetarea adecvată a compoziției fibrelor în care se regăsește conținut reciclat, ceea ce îngreunează tranziția către o economie circulară. Articolul 20 alineatul (3) permite o abatere de maximum 3 % între conținutul de fibre precizat pe etichetă și compoziția fibrelor, stabilită pe baza testelor efectuate de către autorități. Totuși, stadiul actual al evoluției tehnice în ceea ce privește tehnologia de sortare și reciclare a produselor textile generează variații în compoziția fibrelor, care depășesc uneori nivelul de toleranță de 3 %. Acest lucru se întâmplă pentru că, mai ales în cazul reciclării mecanice, nu se poate asigura pe deplin că materiile prime pentru reciclare nu prezintă impurități provenite de la alte materiale textile. Așadar, în Regulamentul privind etichetarea produselor textile revizuit trebuie evaluată posibilitatea unei marje de toleranță mai ridicate în ceea ce privește compoziția. Pe baza informațiilor experților, CESE recomandă ca nivelul actualizat să fie cuprins între 3 și 5 %. Un nivel ridicat de toleranță ar trebui să corespundă doar limitărilor existente în ceea ce privește tehnologia de reciclare și nu ar trebui să justifice practicile de fabricație deficitare. O reducere minoră a nivelurilor de toleranță este o măsură binevenită pentru eliminarea obstacolelor în ceea ce privește utilizarea de materiale reciclate pentru producția de îmbrăcăminte.

3.3.   Armonizarea cu standardele și procesele globale

Armonizarea cu standardele și procesele globale

3.3.1.   Armonizarea standardelor de testare

Armonizarea standardelor de testare

| 3.3.1.1. | Industria textilă este o industrie extrem de globală, care aplică deseori standarde internaționale. Revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile reprezintă o oportunitate de a alinia metodele de testare a compoziției fibrelor la standardele globale. În prezent, potrivit articolului 19, doar standardele UE (EN) sunt permise pentru testarea compoziției fibrelor. În majoritatea cazurilor, standardele EN sunt foarte asemănătoare cu standardele internaționale ISO, însă diferențele minore dintre parametrii fiecărei metode conduc la discrepanțe între rezultatele testelor ISO și cele ale testelor EN. Având în vedere lanțurile valorice globale ale industriei, standardele ISO sunt aplicate și preferate pe scară largă la nivelul sectorului. Drept urmare, întreprinderile trebuie să facă față unor testări extinse pentru produsele destinate pieței europene, ceea ce majorează semnificativ costurile. Prin urmare, CESE recomandă ca Regulamentul privind etichetarea produselor textile revizuit să accepte standardele ISO drept standarde de testare acceptate. În plus, CESE recunoaște progresele semnificative înregistrate în prezent în ceea ce privește inovarea legată de noi metode de detectare a compoziției fibrelor. Atunci când revizuiește Regulamentul privind etichetarea produselor textile, Comisia Europeană ar trebui să țină cont de aceste progrese. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Industria textilă este o industrie extrem de globală, care aplică deseori standarde internaționale. Revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile reprezintă o oportunitate de a alinia metodele de testare a compoziției fibrelor la standardele globale. În prezent, potrivit articolului 19, doar standardele UE (EN) sunt permise pentru testarea compoziției fibrelor. În majoritatea cazurilor, standardele EN sunt foarte asemănătoare cu standardele internaționale ISO, însă diferențele minore dintre parametrii fiecărei metode conduc la discrepanțe între rezultatele testelor ISO și cele ale testelor EN. Având în vedere lanțurile valorice globale ale industriei, standardele ISO sunt aplicate și preferate pe scară largă la nivelul sectorului. Drept urmare, întreprinderile trebuie să facă față unor testări extinse pentru produsele destinate pieței europene, ceea ce majorează semnificativ costurile. Prin urmare, CESE recomandă ca Regulamentul privind etichetarea produselor textile revizuit să accepte standardele ISO drept standarde de testare acceptate. În plus, CESE recunoaște progresele semnificative înregistrate în prezent în ceea ce privește inovarea legată de noi metode de detectare a compoziției fibrelor. Atunci când revizuiește Regulamentul privind etichetarea produselor textile, Comisia Europeană ar trebui să țină cont de aceste progrese.

3.3.2.   Armonizarea cu standardele internaționale și cu normele comerciale

Armonizarea cu standardele internaționale și cu normele comerciale

| 3.3.2.1. | CESE sprijină ideea transformării Regulamentului privind etichetarea produselor textile într-un manual de standarde armonizate pentru mai multe cerințe (clasificarea noilor fibre, testarea compoziției fibrelor, mărimile, instrucțiunile de îngrijire). Pe cât posibil, aceste standarde ar trebui să aibă o aplicabilitate globală, ceea ce ar conduce la o armonizare sporită a cerințelor în materie de etichetare, atât pe piața unică, cât și cu restul lumii. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

CESE sprijină ideea transformării Regulamentului privind etichetarea produselor textile într-un manual de standarde armonizate pentru mai multe cerințe (clasificarea noilor fibre, testarea compoziției fibrelor, mărimile, instrucțiunile de îngrijire). Pe cât posibil, aceste standarde ar trebui să aibă o aplicabilitate globală, ceea ce ar conduce la o armonizare sporită a cerințelor în materie de etichetare, atât pe piața unică, cât și cu restul lumii.

| 3.3.2.2. | Având în vedere anvergura globală a sectorului produselor textile, este fundamental să se țină cont de alinierea și de colaborarea la nivel internațional în revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile. Comisia Europeană ar trebui să asigure coerența cu Organizația Mondială a Vămilor și cu revizuirea actuală a codurilor SA, dar și cu angajamentele asumate în Acordul OMC privind barierele tehnice în calea comerțului în legătură cu utilizarea standardelor internaționale. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Având în vedere anvergura globală a sectorului produselor textile, este fundamental să se țină cont de alinierea și de colaborarea la nivel internațional în revizuirea Regulamentului privind etichetarea produselor textile. Comisia Europeană ar trebui să asigure coerența cu Organizația Mondială a Vămilor și cu revizuirea actuală a codurilor SA, dar și cu angajamentele asumate în Acordul OMC privind barierele tehnice în calea comerțului în legătură cu utilizarea standardelor internaționale.

3.4.   Etichetarea digitală

Etichetarea digitală

| 3.4.1. | CESE salută călduros intenția Comisiei Europene de a digitaliza etichetarea compoziției în Regulamentul privind etichetarea produselor textile revizuit. În plus, în contextul Regulamentului privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile, CESE salută inițiativele în materie de etichetare digitală și de comunicare cu consumatorii, precum pașaportul digital al produsului. Cu toate acestea, este esențial ca Comisia Europeană să alinieze aceste inițiative digitale, pentru a crea un cadru de politică eficace și coerent. |
| --- | --- |

3.4.1.

CESE salută călduros intenția Comisiei Europene de a digitaliza etichetarea compoziției în Regulamentul privind etichetarea produselor textile revizuit. În plus, în contextul Regulamentului privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile, CESE salută inițiativele în materie de etichetare digitală și de comunicare cu consumatorii, precum pașaportul digital al produsului. Cu toate acestea, este esențial ca Comisia Europeană să alinieze aceste inițiative digitale, pentru a crea un cadru de politică eficace și coerent.

| 3.4.2. | În prezent, din mai multe motive, etichetele fizice nu sunt atât de eficace cum s-ar dori. Deseori, etichetele sunt tăiate după achiziționarea produselor. Textul de pe etichete se poate estompa din cauza spălărilor multiple. În plus, realizarea de etichete fizice mari, în mai multe limbi diferite, este un proces costisitor, care contribuie la creșterea volumului de deșeuri de plastic. Textul este mic și include mai multe traduceri, astfel încât consumatorilor le este greu să îl înțeleagă. |
| --- | --- |

3.4.2.

În prezent, din mai multe motive, etichetele fizice nu sunt atât de eficace cum s-ar dori. Deseori, etichetele sunt tăiate după achiziționarea produselor. Textul de pe etichete se poate estompa din cauza spălărilor multiple. În plus, realizarea de etichete fizice mari, în mai multe limbi diferite, este un proces costisitor, care contribuie la creșterea volumului de deșeuri de plastic. Textul este mic și include mai multe traduceri, astfel încât consumatorilor le este greu să îl înțeleagă.

| 3.4.3. | Etichetele digitale ar ușura situația pentru întreprinderi și ar îmbunătăți furnizarea informațiilor către consumatori, oferindu-le un text clar, în versiunile lingvistice corespunzătoare. Vor trebui furnizate în continuare informații și consumatorilor cu competențe tehnologice mai puțin avansate, dar există opțiuni, precum furnizarea de informații, la cerere, la punctul de vânzare. Pentru a fi durabil, o etichetare de tip „suport de date” indelebilă pe produs poate garanta accesul facil la informațiile digitale. |
| --- | --- |

3.4.3.

Etichetele digitale ar ușura situația pentru întreprinderi și ar îmbunătăți furnizarea informațiilor către consumatori, oferindu-le un text clar, în versiunile lingvistice corespunzătoare. Vor trebui furnizate în continuare informații și consumatorilor cu competențe tehnologice mai puțin avansate, dar există opțiuni, precum furnizarea de informații, la cerere, la punctul de vânzare. Pentru a fi durabil, o etichetare de tip „suport de date” indelebilă pe produs poate garanta accesul facil la informațiile digitale.

| 3.4.4. | Chiar dacă Comisia va decide să rămână anumite informații pe etichetele fizice, această abordare ar trebui să conducă totuși la o reducere semnificativă a dimensiunii etichetelor, în general. CESE sprijină ideea Comisiei că etichetele fizice sau suporturile fizice pe care se află informația digitală ar trebui să fie mai greu de îndepărtat. Sunt deja disponibile metode de etichetare neabrazivă. Metodele prin care etichetele sunt mai greu de îndepărtat ar trebui să asigure durabilitatea informațiilor (de exemplu, informațiile tipărite direct pe material se pot estompa după spălare) și nu ar trebui să reducă funcționalitatea produsului (de exemplu, coaserea integrală a unei etichete pe articolul vestimentar ar putea reduce funcționalitatea acestuia). |
| --- | --- |

3.4.4.

Chiar dacă Comisia va decide să rămână anumite informații pe etichetele fizice, această abordare ar trebui să conducă totuși la o reducere semnificativă a dimensiunii etichetelor, în general. CESE sprijină ideea Comisiei că etichetele fizice sau suporturile fizice pe care se află informația digitală ar trebui să fie mai greu de îndepărtat. Sunt deja disponibile metode de etichetare neabrazivă. Metodele prin care etichetele sunt mai greu de îndepărtat ar trebui să asigure durabilitatea informațiilor (de exemplu, informațiile tipărite direct pe material se pot estompa după spălare) și nu ar trebui să reducă funcționalitatea produsului (de exemplu, coaserea integrală a unei etichete pe articolul vestimentar ar putea reduce funcționalitatea acestuia).

| 3.4.5. | Comisia Europeană ar trebui să evalueze modul în care poate fi aplicat pașaportul digital al produsului în contextul unei etichete digitale, conform Regulamentului privind etichetarea produselor textile revizuit. Pentru a asigura consecvența și a facilita punerea în aplicare, s-ar putea aplica o etichetă digitală conform Regulamentului privind etichetarea produselor textile pe același suport de date ca în cazul pașaportului digital al produsului. |
| --- | --- |

3.4.5.

Comisia Europeană ar trebui să evalueze modul în care poate fi aplicat pașaportul digital al produsului în contextul unei etichete digitale, conform Regulamentului privind etichetarea produselor textile revizuit. Pentru a asigura consecvența și a facilita punerea în aplicare, s-ar putea aplica o etichetă digitală conform Regulamentului privind etichetarea produselor textile pe același suport de date ca în cazul pașaportului digital al produsului.

3.5.   Exceptări privind etichetarea pentru anumite tipuri de produse

Exceptări privind etichetarea pentru anumite tipuri de produse

| 3.5.1. | Anexa V la actualul Regulament privind etichetarea produselor textile exceptează de la obligația privind etichetarea 42 de tipuri de produse textile. Acestea sunt articolele mici (precum curelele ceasurilor), în cazul cărora adăugarea unei etichete ar reduce funcționalitatea produsului. Totuși, abordarea bazată pe listă nu oferă îndrumări clare privind modul în care operatorii ar trebui să eticheteze produsele care nu sunt menționate în anexa V, dar a căror funcționalitate este redusă în cazul unei etichete. CESE recomandă ca regulamentul revizuit să ofere claritate privind etichetarea corectă a produselor (precum ciorapii și șosetele) în cazul cărora etichetarea obligatorie afectează funcționalitatea produsului. De exemplu, abordarea actuală, bazată pe listă, ar putea fi înlocuită cu o definiție a produselor scutite de etichetarea obligatorie. |
| --- | --- |

3.5.1.

Anexa V la actualul Regulament privind etichetarea produselor textile exceptează de la obligația privind etichetarea 42 de tipuri de produse textile. Acestea sunt articolele mici (precum curelele ceasurilor), în cazul cărora adăugarea unei etichete ar reduce funcționalitatea produsului. Totuși, abordarea bazată pe listă nu oferă îndrumări clare privind modul în care operatorii ar trebui să eticheteze produsele care nu sunt menționate în anexa V, dar a căror funcționalitate este redusă în cazul unei etichete. CESE recomandă ca regulamentul revizuit să ofere claritate privind etichetarea corectă a produselor (precum ciorapii și șosetele) în cazul cărora etichetarea obligatorie afectează funcționalitatea produsului. De exemplu, abordarea actuală, bazată pe listă, ar putea fi înlocuită cu o definiție a produselor scutite de etichetarea obligatorie.

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 1007/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 septembrie 2011 privind denumirile fibrelor textile și etichetarea corespunzătoare și marcarea compoziției fibroase a produselor textile și de abrogare a Directivei 73/44/CEE a Consiliului și a Directivelor 96/73/CE și 2008/121/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 272, 18.10.2011, p. 1).

1

(2)  COM(2023) 166 final – 2023/0085(COD).

2

(3)  Printre aceste cerințe se numără Regulamentul privind etichetarea și promovarea produselor textile din Canada și Legea privind identificarea produselor din fibre textile din Statele Unite.

3

(4)  https://euratex.eu/wp-content/uploads/EURATEX_FactsKey_Figures_2022rev-1.pdf

4

(5)  Decizia nr. 768/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 iulie 2008 privind un cadru comun pentru comercializarea produselor și de abrogare a Deciziei 93/465/CEE a Consiliului (JO L 218, 13.8 2008, p. 82).

5

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/28

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Strategia europeană pentru persoanele în vârstă”

(aviz exploratoriu la solicitarea Președinției spaniole)

(2023/C 349/06)

| Raportor: | Miguel Ángel CABRA DE LUNA |
| --- | --- |

Raportor:

Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Miguel Ángel CABRA DE LUNA

| Solicitarea Președinției spaniole a Consiliului | Scrisoarea din 8.12.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  Aviz exploratoriu |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 21.6.2023 |
| Adoptat în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 189/01/02 |

Solicitarea Președinției spaniole a Consiliului

Scrisoarea din 8.12.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Aviz exploratoriu

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

21.6.2023

Adoptat în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

189/01/02

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Provocarea demografică cu care se confruntă societatea europeană trebuie să fie abordată prin politici care să implice o schimbare de paradigmă, conferind vizibilitate persoanelor în vârstă și renunțând la abordarea bazată pe furnizarea de asistență, pentru a pune accentul pe autonomizarea acestor persoane, eliminând concepțiile bazate pe discriminarea pe motive de vârstă. Provocarea demografică actuală necesită eliminarea obstacolelor și valorificarea oportunităților oferite de o populație în curs de îmbătrânire. |
| --- | --- |

1.1.

Provocarea demografică cu care se confruntă societatea europeană trebuie să fie abordată prin politici care să implice o schimbare de paradigmă, conferind vizibilitate persoanelor în vârstă și renunțând la abordarea bazată pe furnizarea de asistență, pentru a pune accentul pe autonomizarea acestor persoane, eliminând concepțiile bazate pe discriminarea pe motive de vârstă. Provocarea demografică actuală necesită eliminarea obstacolelor și valorificarea oportunităților oferite de o populație în curs de îmbătrânire.

| 1.2. | Persoanele în vârstă se confruntă în continuare cu rate ridicate ale șomajului, cu riscuri crescute de discriminare și izolare și cu inegalități în accesul la venituri decente, ceea ce îngreunează îmbătrânirea activă. Întrucât rata de ocupare a forței de muncă în rândul lucrătorilor în vârstă din UE se află în continuare sub medie, sunt necesare măsuri de adaptare a locurilor de muncă, de formare și de promovare a ocupării forței de muncă până la vârsta oficială de pensionare. |
| --- | --- |

1.2.

Persoanele în vârstă se confruntă în continuare cu rate ridicate ale șomajului, cu riscuri crescute de discriminare și izolare și cu inegalități în accesul la venituri decente, ceea ce îngreunează îmbătrânirea activă. Întrucât rata de ocupare a forței de muncă în rândul lucrătorilor în vârstă din UE se află în continuare sub medie, sunt necesare măsuri de adaptare a locurilor de muncă, de formare și de promovare a ocupării forței de muncă până la vârsta oficială de pensionare.

| 1.3. | Sistemele de sănătate, de prevenire și de educație în materie de sănătate sunt factori-cheie pentru prelungirea vieții în condiții psihofizice bune. În acest sens, accesibilitatea – în special a propriei locuințe și a împrejurimilor – este un factor esențial în prevenirea traumatismelor și vătămărilor care conduc la dependență, la degradarea condiției fizice și psihice și la împiedicarea unei vieți active și sănătoase (1). |
| --- | --- |

1.3.

Sistemele de sănătate, de prevenire și de educație în materie de sănătate sunt factori-cheie pentru prelungirea vieții în condiții psihofizice bune. În acest sens, accesibilitatea – în special a propriei locuințe și a împrejurimilor – este un factor esențial în prevenirea traumatismelor și vătămărilor care conduc la dependență, la degradarea condiției fizice și psihice și la împiedicarea unei vieți active și sănătoase (1

| 1.4. | Sunt necesare investiții în cercetare, dezvoltare și inovare, inclusiv pentru dezvoltarea de tehnologii, produse și servicii accesibile tuturor și care răspund unei game largi de nevoi ale persoanelor în vârstă, pentru a sprijini îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate. |
| --- | --- |

1.4.

Sunt necesare investiții în cercetare, dezvoltare și inovare, inclusiv pentru dezvoltarea de tehnologii, produse și servicii accesibile tuturor și care răspund unei game largi de nevoi ale persoanelor în vârstă, pentru a sprijini îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate.

| 1.5. | La 27 ianuarie 2021, Comisia Europeană și-a prezentat Cartea verde privind îmbătrânirea populației. Unul dintre cele mai mari neajunsuri ale Cărții verzi este că vârsta și persoanele în vârstă sunt aspecte considerate ca reprezentând costuri sau cheltuieli pentru societate, ignorând beneficiile sociale și economice ale inserției active a persoanelor în vârstă și dimensiunea emoțională a îmbătrânirii. |
| --- | --- |

1.5.

La 27 ianuarie 2021, Comisia Europeană și-a prezentat Cartea verde privind îmbătrânirea populației. Unul dintre cele mai mari neajunsuri ale Cărții verzi este că vârsta și persoanele în vârstă sunt aspecte considerate ca reprezentând costuri sau cheltuieli pentru societate, ignorând beneficiile sociale și economice ale inserției active a persoanelor în vârstă și dimensiunea emoțională a îmbătrânirii.

| 1.6. | Având în vedere că, până în prezent, nu a fost propusă o politică cuprinzătoare privind îmbătrânirea sau o politică axată în mod exclusiv pe persoanele în vârstă, UE trebuie să adopte o nouă strategie europeană pentru persoanele în vârstă, care să aibă ca obiective fundamentale protejarea tuturor drepturilor acestora și participarea lor deplină în cadrul societății și al economiei. O nouă strategie europeană pentru persoanele în vârstă va contribui la schimbarea necesară a accentului pus pe politicile actuale și viitoare privind etatea și persoanele în vârstă. |
| --- | --- |

1.6.

Având în vedere că, până în prezent, nu a fost propusă o politică cuprinzătoare privind îmbătrânirea sau o politică axată în mod exclusiv pe persoanele în vârstă, UE trebuie să adopte o nouă strategie europeană pentru persoanele în vârstă, care să aibă ca obiective fundamentale protejarea tuturor drepturilor acestora și participarea lor deplină în cadrul societății și al economiei. O nouă strategie europeană pentru persoanele în vârstă va contribui la schimbarea necesară a accentului pus pe politicile actuale și viitoare privind etatea și persoanele în vârstă.

| 1.7. | Strategia va elabora propuneri și măsuri în domeniile egalității și nediscriminării, dimensiunii de gen, drepturilor și accesului la acestea, participării la societate, ocupării forței de muncă, educației și formării, veniturilor decente și incluziunii sociale. Ea va conduce, de asemenea, la elaborarea de către statele membre a unor planuri naționale, inclusiv a unor obiective și indicatori specifici. |
| --- | --- |

1.7.

Strategia va elabora propuneri și măsuri în domeniile egalității și nediscriminării, dimensiunii de gen, drepturilor și accesului la acestea, participării la societate, ocupării forței de muncă, educației și formării, veniturilor decente și incluziunii sociale. Ea va conduce, de asemenea, la elaborarea de către statele membre a unor planuri naționale, inclusiv a unor obiective și indicatori specifici.

| 1.8. | CESE solicită Comisiei Europene să prezinte de urgență noua strategie înainte de sfârșitul actualului mandat, sprijinită de o garanție pentru persoanele în vârstă – similară Garanției pentru tineret sau Garanției pentru copii – care să servească drept instrument de operaționalizare a noii strategii. |
| --- | --- |

1.8.

CESE solicită Comisiei Europene să prezinte de urgență noua strategie înainte de sfârșitul actualului mandat, sprijinită de o garanție pentru persoanele în vârstă – similară Garanției pentru tineret sau Garanției pentru copii – care să servească drept instrument de operaționalizare a noii strategii.

| 1.9. | CESE invită statele membre să adopte o nouă garanție, care să le permită să utilizeze diverse cadre de finanțare ale UE, cum ar fi Fondul social european Plus, pentru programe de sprijinire a persoanelor în vârstă, și să integreze demografia ca element-cheie în procesul semestrului european și în formularea recomandărilor specifice fiecărei țări. |
| --- | --- |

1.9.

CESE invită statele membre să adopte o nouă garanție, care să le permită să utilizeze diverse cadre de finanțare ale UE, cum ar fi Fondul social european Plus, pentru programe de sprijinire a persoanelor în vârstă, și să integreze demografia ca element-cheie în procesul semestrului european și în formularea recomandărilor specifice fiecărei țări.

| 1.10. | CESE solicită Comisiei Europene și statelor membre să elaboreze, să dezvolte, să semneze, să pună în aplicare și să monitorizeze urgent o declarație europeană privind persoanele în vârstă, care să asigure reflectarea angajamentului față de elaborarea unei viitoare strategii europene pentru persoanele în vârstă în cursul actualului mandat (2019-2024). |
| --- | --- |

1.10.

CESE solicită Comisiei Europene și statelor membre să elaboreze, să dezvolte, să semneze, să pună în aplicare și să monitorizeze urgent o declarație europeană privind persoanele în vârstă, care să asigure reflectarea angajamentului față de elaborarea unei viitoare strategii europene pentru persoanele în vârstă în cursul actualului mandat (2019-2024).

| 1.11. | După cum se menționează în avizul CESE pe tema „Către un nou model de îngrijire pentru persoanele în vârstă: învățăminte desprinse din pandemia de COVID-19” (2), Comitetul solicită Comisiei Europene să instituie Anul european al persoanelor în vârstă, ca recunoaștere a drepturilor fundamentale și a accesului la aceste drepturi al persoanelor în vârstă și ca expresie a contribuțiilor acestora la societate. |
| --- | --- |

1.11.

După cum se menționează în avizul CESE pe tema „Către un nou model de îngrijire pentru persoanele în vârstă: învățăminte desprinse din pandemia de COVID-19” (2

| 1.12. | CESE subliniază rolul partenerilor sociali și al dialogului social, în conformitate cu Acordul cadru autonom al actorilor sociali europeni privind îmbătrânirea activă și o abordare intergenerațională (3). |
| --- | --- |

1.12.

CESE subliniază rolul partenerilor sociali și al dialogului social, în conformitate cu Acordul cadru autonom al actorilor sociali europeni privind îmbătrânirea activă și o abordare intergenerațională (3

| 1.13. | CESE încurajează consultarea organizațiilor societății civile, în special a celor care reprezintă persoanele în vârstă, familiile lor și organizațiile profesionale care le sprijină, a organizațiilor de promovare a egalității, a reprezentanților persoanelor cu handicap, a furnizorilor de servicii, a organizațiilor economiei sociale etc. |
| --- | --- |

1.13.

CESE încurajează consultarea organizațiilor societății civile, în special a celor care reprezintă persoanele în vârstă, familiile lor și organizațiile profesionale care le sprijină, a organizațiilor de promovare a egalității, a reprezentanților persoanelor cu handicap, a furnizorilor de servicii, a organizațiilor economiei sociale etc.

| 1.14. | CESE solicită să fie utilizate parteneriatele public-privat ca formulă complementară care valorifică potențialul participării active a persoanelor în vârstă în domenii precum cultura, educația, sportul, turismul etc. |
| --- | --- |

1.14.

CESE solicită să fie utilizate parteneriatele public-privat ca formulă complementară care valorifică potențialul participării active a persoanelor în vârstă în domenii precum cultura, educația, sportul, turismul etc.

| 1.15. | Pentru a promova schimbul de bune practici, formarea tehnică și acțiunile concrete în domeniile de acțiune ale strategiei, CESE solicită crearea unei Agenții Europene pentru persoanele în vârstă, îmbătrânire și provocări demografice (4). |
| --- | --- |

1.15.

Pentru a promova schimbul de bune practici, formarea tehnică și acțiunile concrete în domeniile de acțiune ale strategiei, CESE solicită crearea unei Agenții Europene pentru persoanele în vârstă, îmbătrânire și provocări demografice (4

| 1.16. | CESE încurajează coordonarea ombudsmanilor persoanelor în vârstă între statele membre și între administrație și sectorul privat. Aceste entități pot ajuta persoanele în vârstă în relațiile lor cu autoritățile publice, pot primi plângeri cu privire la discriminarea pe motive de vârstă, pot facilita accesul la servicii de bază sau le pot asigura un venit minim (5). |
| --- | --- |

1.16.

CESE încurajează coordonarea ombudsmanilor persoanelor în vârstă între statele membre și între administrație și sectorul privat. Aceste entități pot ajuta persoanele în vârstă în relațiile lor cu autoritățile publice, pot primi plângeri cu privire la discriminarea pe motive de vârstă, pot facilita accesul la servicii de bază sau le pot asigura un venit minim (5

| 1.17. | La nivel internațional, CESE solicită adoptarea unei Convenții a ONU privind drepturile persoanelor în vârstă pentru exercitarea drepturilor omului în cazul persoanelor în vârstă, urmând exemplul Convenției ONU cu privire la drepturile copilului sau al Convenției privind drepturile persoanelor cu handicap (6), asigurând participarea activă a organizațiilor societății civile care reprezintă persoanele în vârstă și a părților interesate relevante. |
| --- | --- |

1.17.

La nivel internațional, CESE solicită adoptarea unei Convenții a ONU privind drepturile persoanelor în vârstă pentru exercitarea drepturilor omului în cazul persoanelor în vârstă, urmând exemplul Convenției ONU cu privire la drepturile copilului sau al Convenției privind drepturile persoanelor cu handicap (6

| 1.18. | CESE salută crearea unei unități a Direcției Generale Justiție și Consumatori a Comisiei Europene dedicată egalității și nediscriminării pe criterii de vârstă; CESE încurajează Comisia să creeze un departament dedicat problemelor legate de îmbătrânire și de provocarea demografică, care va coordona politicile pentru persoanele în vârstă. |
| --- | --- |

1.18.

CESE salută crearea unei unități a Direcției Generale Justiție și Consumatori a Comisiei Europene dedicată egalității și nediscriminării pe criterii de vârstă; CESE încurajează Comisia să creeze un departament dedicat problemelor legate de îmbătrânire și de provocarea demografică, care va coordona politicile pentru persoanele în vârstă.

| 1.19. | În sprijinul tuturor acestor măsuri și pentru a reflecta sprijinul CESE pentru progresul politicilor pentru persoanele în vârstă, Comitetul consideră util să se ia în considerare înființarea unui grup ad-hoc în cadrul CESE, care să pună în aplicare inițiative legate de îmbătrânire și de provocările și oportunitățile demografice, în conformitate cu Avizul CESE pe tema „Către un nou model de îngrijire pentru persoanele în vârstă: învățăminte desprinse din pandemia de COVID-19” (7). |
| --- | --- |

1.19.

În sprijinul tuturor acestor măsuri și pentru a reflecta sprijinul CESE pentru progresul politicilor pentru persoanele în vârstă, Comitetul consideră util să se ia în considerare înființarea unui grup ad-hoc în cadrul CESE, care să pună în aplicare inițiative legate de îmbătrânire și de provocările și oportunitățile demografice, în conformitate cu Avizul CESE pe tema „Către un nou model de îngrijire pentru persoanele în vârstă: învățăminte desprinse din pandemia de COVID-19” (7

2.   Observații generale

Observații generale

| 2.1. | Provocarea demografică (creșterea duratei de viață și reducerea fertilității în ultimele decenii) este un aspect central în reconfigurarea viitorului societății, alături de schimbările climatice și de revoluția tehnologică legată de inteligența artificială. |
| --- | --- |

2.1.

Provocarea demografică (creșterea duratei de viață și reducerea fertilității în ultimele decenii) este un aspect central în reconfigurarea viitorului societății, alături de schimbările climatice și de revoluția tehnologică legată de inteligența artificială.

| 2.2. | Se estimează că, în statele membre ale UE, populația cu vârsta de peste 65 de ani va crește de la 90,5 milioane de persoane la începutul anului 2019 la 129,8 milioane în 2050. În această perioadă, numărul persoanelor din UE cu vârste cuprinse între 75 și 84 de ani va crește cu 56,1 %, în timp ce numărul persoanelor cu vârste cuprinse între 65 și 74 de ani va crește cu 16,6 %. În schimb, se estimează că, în 2050, numărul persoanelor din UE cu vârsta de până la 55 de ani va fi cu 13,5 % mai mic. |
| --- | --- |

2.2.

Se estimează că, în statele membre ale UE, populația cu vârsta de peste 65 de ani va crește de la 90,5 milioane de persoane la începutul anului 2019 la 129,8 milioane în 2050. În această perioadă, numărul persoanelor din UE cu vârste cuprinse între 75 și 84 de ani va crește cu 56,1 %, în timp ce numărul persoanelor cu vârste cuprinse între 65 și 74 de ani va crește cu 16,6 %. În schimb, se estimează că, în 2050, numărul persoanelor din UE cu vârsta de până la 55 de ani va fi cu 13,5 % mai mic.

| 2.3. | Chiar și în această situație, rata de ocupare a forței de muncă rămâne sub medie în cazul lucrătorilor mai în vârstă din UE. Doar 59,1 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 55 și 64 de ani erau angajate în 2019 față de 73,1 % din totalul persoanelor cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani. Una dintre cele mai ridicate rate de sărăcie și de excluziune socială din UE se înregistrează în rândul persoanelor care se apropie de vârsta de pensionare (55-64 de ani). |
| --- | --- |

2.3.

Chiar și în această situație, rata de ocupare a forței de muncă rămâne sub medie în cazul lucrătorilor mai în vârstă din UE. Doar 59,1 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 55 și 64 de ani erau angajate în 2019 față de 73,1 % din totalul persoanelor cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani. Una dintre cele mai ridicate rate de sărăcie și de excluziune socială din UE se înregistrează în rândul persoanelor care se apropie de vârsta de pensionare (55-64 de ani).

| 2.4. | Vârsta medie de pensionare în UE este de aproximativ 65 de ani, iar speranța medie de viață este de aproximativ 84 de ani, ceea ce înseamnă că majoritatea persoanelor vor trăi în jur de douăzeci de ani la pensie. Prin urmare, este necesar să se promoveze longevitatea în condiții bune de sănătate. |
| --- | --- |

2.4.

Vârsta medie de pensionare în UE este de aproximativ 65 de ani, iar speranța medie de viață este de aproximativ 84 de ani, ceea ce înseamnă că majoritatea persoanelor vor trăi în jur de douăzeci de ani la pensie. Prin urmare, este necesar să se promoveze longevitatea în condiții bune de sănătate.

| 2.5. | Potrivit Raportului Eurobarometru din 2019 privind discriminarea în UE, discriminarea pe motive de vârstă, împreună cu discriminarea pe criterii de gen, reprezintă cea mai frecventă formă de discriminare în UE. |
| --- | --- |

2.5.

Potrivit Raportului Eurobarometru din 2019 privind discriminarea în UE, discriminarea pe motive de vârstă, împreună cu discriminarea pe criterii de gen, reprezintă cea mai frecventă formă de discriminare în UE.

| 2.6. | Persoanele în vârstă sunt un grup cu risc mai mare de a dobândi un handicap, deoarece îmbătrânirea crește expunerea la acest risc; 48,5 % dintre persoanele cu handicap au peste 65 de ani. |
| --- | --- |

2.6.

Persoanele în vârstă sunt un grup cu risc mai mare de a dobândi un handicap, deoarece îmbătrânirea crește expunerea la acest risc; 48,5 % dintre persoanele cu handicap au peste 65 de ani.

| 2.7. | Deși ratele agregate de înlocuire pentru pensii în UE sunt de 58 % (8), se estimează că, în multe țări, 40 % din bogăție și o parte semnificativă din puterea de cumpărare este deținută de persoanele în vârstă, distribuite inegal între femei și bărbați și între grupurile de venituri. Aceasta înseamnă că persoanele în vârstă prezintă un potențial semnificativ în termeni de mare capacitate de consum. |
| --- | --- |

2.7.

Deși ratele agregate de înlocuire pentru pensii în UE sunt de 58 % (8

| 2.8. | Consumatorii în vârstă reprezintă o mare parte a economiei și ponderea lor în cadrul consumului va continua să crească. Se preconizează că economia vârstei a treia va crește în întreaga UE cu aproximativ 5 % pe an, ajungând la 5,7 mii de miliarde EUR în 2025 (9). |
| --- | --- |

2.8.

Consumatorii în vârstă reprezintă o mare parte a economiei și ponderea lor în cadrul consumului va continua să crească. Se preconizează că economia vârstei a treia va crește în întreaga UE cu aproximativ 5 % pe an, ajungând la 5,7 mii de miliarde EUR în 2025 (9

| 2.9. | UE trebuie să pună în aplicare strategii eficiente care să integreze dinamica demografică și dezvoltarea economică a fiecărei regiuni, abordând, de asemenea, oportunitățile care pot apărea din economia vârstei a treia (10). |
| --- | --- |

2.9.

UE trebuie să pună în aplicare strategii eficiente care să integreze dinamica demografică și dezvoltarea economică a fiecărei regiuni, abordând, de asemenea, oportunitățile care pot apărea din economia vârstei a treia (10

3.   Noua politică a UE privind drepturile persoanelor în vârstă

Noua politică a UE privind drepturile persoanelor în vârstă

| 3.1. | În 2002, ONU a prezentat la Madrid, în cadrul ultimei Adunări Mondiale privind Îmbătrânirea, Planul internațional de acțiune privind îmbătrânirea, primul acord internațional care consideră că persoanele în vârstă contribuie la dezvoltarea societății, și a creat Grupul de lucru deschis cu privire la îmbătrânire. |
| --- | --- |

3.1.

În 2002, ONU a prezentat la Madrid, în cadrul ultimei Adunări Mondiale privind Îmbătrânirea, Planul internațional de acțiune privind îmbătrânirea, primul acord internațional care consideră că persoanele în vârstă contribuie la dezvoltarea societății, și a creat Grupul de lucru deschis cu privire la îmbătrânire.

| 3.2. | La 27 ianuarie 2021, Comisia Europeană și-a prezentat Cartea verde privind îmbătrânirea („Promovarea solidarității și a responsabilității între generații”) (11), punând bazele viitoarelor politici de sprijinire a persoanelor în vârstă. |
| --- | --- |

3.2.

La 27 ianuarie 2021, Comisia Europeană și-a prezentat Cartea verde privind îmbătrânirea („Promovarea solidarității și a responsabilității între generații”) (11

| 3.3. | Cartea verde conchide că îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate are un impact pozitiv asupra pieței forței de muncă, a ratelor de ocupare a forței de muncă și a sistemelor de protecție socială și, prin urmare, asupra creșterii și productivității economiei. |
| --- | --- |

3.3.

Cartea verde conchide că îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate are un impact pozitiv asupra pieței forței de muncă, a ratelor de ocupare a forței de muncă și a sistemelor de protecție socială și, prin urmare, asupra creșterii și productivității economiei.

| 3.4. | Cartea verde confirmă că este necesar să se întreprindă acțiuni concrete și decisive pentru a sprijini persoanele în vârstă în toate domeniile de politică, însă nu formulează un program concret de inițiative care să fie derulate de UE și de statele membre. |
| --- | --- |

3.4.

Cartea verde confirmă că este necesar să se întreprindă acțiuni concrete și decisive pentru a sprijini persoanele în vârstă în toate domeniile de politică, însă nu formulează un program concret de inițiative care să fie derulate de UE și de statele membre.

| 3.5. | Noile politici ale UE trebuie să implice o schimbare de paradigmă, conferind vizibilitate persoanelor în vârstă și renunțând la abordarea bazată pe furnizarea de asistență, pentru a pune accentul pe autonomizarea acestor persoane, eliminând concepțiile bazate pe discriminarea pe motive de vârstă. |
| --- | --- |

3.5.

Noile politici ale UE trebuie să implice o schimbare de paradigmă, conferind vizibilitate persoanelor în vârstă și renunțând la abordarea bazată pe furnizarea de asistență, pentru a pune accentul pe autonomizarea acestor persoane, eliminând concepțiile bazate pe discriminarea pe motive de vârstă.

4.   Către o strategie europeană

Către o strategie europeană

| 4.1. | Deși Cartea verde a reprezentat un pas în plus în direcția punerii în aplicare a angajamentelor asumate în Planul de la Madrid în urmă cu două decenii, ea evidențiază o serie de lacune care trebuie remediate, având în vedere că, până în prezent, încă nu s-a propus o politică cuprinzătoare în materie de îmbătrânire sau o politică axată în mod exclusiv pe persoanele în vârstă. |
| --- | --- |

4.1.

Deși Cartea verde a reprezentat un pas în plus în direcția punerii în aplicare a angajamentelor asumate în Planul de la Madrid în urmă cu două decenii, ea evidențiază o serie de lacune care trebuie remediate, având în vedere că, până în prezent, încă nu s-a propus o politică cuprinzătoare în materie de îmbătrânire sau o politică axată în mod exclusiv pe persoanele în vârstă.

| 4.2. | Unul dintre cele mai mari neajunsuri ale Cărții verzi este că vârsta și persoanele în vârstă sunt aspecte considerate ca reprezentând costuri sau cheltuieli pentru societate, ignorând beneficiile sociale și economice care ar rezulta dintr-o mai mare incluziune activă a persoanelor în vârstă. Cartea verde continuă să asocieze vârsta cu declinul, cu pasivitatea și cu vulnerabilitatea. Pentru a valorifica potențialul îmbătrânirii, este esențială o viziune bazată pe drepturile omului, pe bunăstare, pe contribuția persoanelor în vârstă la societate și economie și pe instrumentele care să le permită să își aducă contribuția. |
| --- | --- |

4.2.

Unul dintre cele mai mari neajunsuri ale Cărții verzi este că vârsta și persoanele în vârstă sunt aspecte considerate ca reprezentând costuri sau cheltuieli pentru societate, ignorând beneficiile sociale și economice care ar rezulta dintr-o mai mare incluziune activă a persoanelor în vârstă. Cartea verde continuă să asocieze vârsta cu declinul, cu pasivitatea și cu vulnerabilitatea. Pentru a valorifica potențialul îmbătrânirii, este esențială o viziune bazată pe drepturile omului, pe bunăstare, pe contribuția persoanelor în vârstă la societate și economie și pe instrumentele care să le permită să își aducă contribuția.

| 4.3. | În ultimii ani, au fost prezentate și discutate o serie de inițiative strâns legate de vârstă, cum ar fi Strategia europeană privind îngrijirea, Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2020-2024, Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, angajamentele asumate de statele membre cu privire la inițiativa ONU privind impactul pandemiei de COVID-19 asupra persoanelor în vârstă și diferitele concluzii ale Consiliului UE privind drepturile omului, participarea și bunăstarea persoanelor în vârstă în era digitalizării (12), privind integrarea îmbătrânirii în politicile publice (13) sau privind o redresare post-COVID-19 bazată pe drepturile omului (14). |
| --- | --- |

4.3.

În ultimii ani, au fost prezentate și discutate o serie de inițiative strâns legate de vârstă, cum ar fi Strategia europeană privind îngrijirea, Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2020-2024, Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, angajamentele asumate de statele membre cu privire la inițiativa ONU privind impactul pandemiei de COVID-19 asupra persoanelor în vârstă și diferitele concluzii ale Consiliului UE privind drepturile omului, participarea și bunăstarea persoanelor în vârstă în era digitalizării (12

13

14

| 4.4. | O nouă strategie europeană pentru persoanele în vârstă va contribui la schimbarea necesară a accentului pus pe politicile actuale și viitoare privind vârsta și persoanele în vârstă, evidențiind oportunitățile umane, sociale și economice și îmbunătățind perspectivele cetățenilor și ale participării, întrucât persoanele în vârstă dețin un capital intelectual, economic și social adesea neexploatat. Strategia va sprijini solidaritatea între generații și o abordare care ține seama de toate etapele vieții pentru a preveni și a reduce provocările legate de vârstă, corectând abordarea actuală potrivit căreia îmbătrânirea reprezintă un cost. |
| --- | --- |

4.4.

O nouă strategie europeană pentru persoanele în vârstă va contribui la schimbarea necesară a accentului pus pe politicile actuale și viitoare privind vârsta și persoanele în vârstă, evidențiind oportunitățile umane, sociale și economice și îmbunătățind perspectivele cetățenilor și ale participării, întrucât persoanele în vârstă dețin un capital intelectual, economic și social adesea neexploatat. Strategia va sprijini solidaritatea între generații și o abordare care ține seama de toate etapele vieții pentru a preveni și a reduce provocările legate de vârstă, corectând abordarea actuală potrivit căreia îmbătrânirea reprezintă un cost.

| 4.5. | Aceasta va permite, de asemenea, consolidarea principiilor fundamentale ale inițiativelor elaborate de UE și de organizațiile internaționale de la semnarea Planului de la Madrid în 2002, propunând în același timp acțiuni și planuri concrete de elaborare a politicilor pentru persoanele în vârstă. |
| --- | --- |

4.5.

Aceasta va permite, de asemenea, consolidarea principiilor fundamentale ale inițiativelor elaborate de UE și de organizațiile internaționale de la semnarea Planului de la Madrid în 2002, propunând în același timp acțiuni și planuri concrete de elaborare a politicilor pentru persoanele în vârstă.

| 4.6. | Strategia europeană pentru persoanele în vârstă va cristaliza un pact intergenerațional bazat pe respect și solidaritate între generații, având drept obiective-cheie accesul la educație de calitate și pe tot parcursul vieții, locuri de muncă decente și sisteme extinse de protecție socială care să acopere toți membrii societății (15). |
| --- | --- |

4.6.

Strategia europeană pentru persoanele în vârstă va cristaliza un pact intergenerațional bazat pe respect și solidaritate între generații, având drept obiective-cheie accesul la educație de calitate și pe tot parcursul vieții, locuri de muncă decente și sisteme extinse de protecție socială care să acopere toți membrii societății (15

| 4.7. | În plus, strategia va fi în beneficiul nu numai al persoanelor în vârstă, ci și al întregii populații, inclusiv al îngrijitorilor persoanelor în vârstă, și al pregătirii generațiilor mai tinere pentru propria lor îmbătrânire. |
| --- | --- |

4.7.

În plus, strategia va fi în beneficiul nu numai al persoanelor în vârstă, ci și al întregii populații, inclusiv al îngrijitorilor persoanelor în vârstă, și al pregătirii generațiilor mai tinere pentru propria lor îmbătrânire.

5.   Pilonii noii strategii europene pentru persoanele în vârstă

Pilonii noii strategii europene pentru persoanele în vârstă

| 5.1. | Noua strategie europeană ar trebui să abordeze provocările cu care se confruntă toate persoanele în vârstă, ca grup eterogen, și – la rândul său – să promoveze acțiunile politice necesare pentru a valorifica toate oportunitățile oferite de îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate. |
| --- | --- |

5.1.

Noua strategie europeană ar trebui să abordeze provocările cu care se confruntă toate persoanele în vârstă, ca grup eterogen, și – la rândul său – să promoveze acțiunile politice necesare pentru a valorifica toate oportunitățile oferite de îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate.

| 5.2. | Strategia europeană ar trebui să se bazeze pe politici de pregătire, prevenire și anticipare a consecințelor vârstei mai înaintate și politici de participare și cetățenie activă, cum ar fi învățarea pe tot parcursul vieții, îmbătrânirea în condiții bune de sănătate și participarea activă. Acestea sunt cele mai bune investiții pentru a reduce la minimum inegalitățile legate de vârstă și sarcinile sociale și economice generate de îmbătrânire (16). Strategia îi va încuraja pe oameni să ia măsuri adecvate pentru a aborda consecințele îmbătrânirii lor. |
| --- | --- |

5.2.

Strategia europeană ar trebui să se bazeze pe politici de pregătire, prevenire și anticipare a consecințelor vârstei mai înaintate și politici de participare și cetățenie activă, cum ar fi învățarea pe tot parcursul vieții, îmbătrânirea în condiții bune de sănătate și participarea activă. Acestea sunt cele mai bune investiții pentru a reduce la minimum inegalitățile legate de vârstă și sarcinile sociale și economice generate de îmbătrânire (16

| 5.3. | Ca parte a strategiei, statele membre ar trebui să își elaboreze propriile planuri naționale privind îmbătrânirea, cu obiective și indicatori specifici care să măsoare eficacitatea politicilor de sprijinire a persoanelor în vârstă. De asemenea, statele membre vor propune măsuri concrete în sprijinul obiectivelor și al pilonilor strategiei europene. |
| --- | --- |

5.3.

Ca parte a strategiei, statele membre ar trebui să își elaboreze propriile planuri naționale privind îmbătrânirea, cu obiective și indicatori specifici care să măsoare eficacitatea politicilor de sprijinire a persoanelor în vârstă. De asemenea, statele membre vor propune măsuri concrete în sprijinul obiectivelor și al pilonilor strategiei europene.

5.4.   Egalitate și nediscriminare

Egalitate și nediscriminare

| 5.4.1. | Egalitatea și nediscriminarea pe criterii de vârstă sunt principii fundamentale consacrate în tratate și în legislația europeană. Totuși, „discriminarea pe motive de vârstă” persistă în prea multe domenii ale vieții noastre, creând obstacole în calea participării depline a persoanelor în vârstă în societatea noastră. |
| --- | --- |

5.4.1.

Egalitatea și nediscriminarea pe criterii de vârstă sunt principii fundamentale consacrate în tratate și în legislația europeană. Totuși, „discriminarea pe motive de vârstă” persistă în prea multe domenii ale vieții noastre, creând obstacole în calea participării depline a persoanelor în vârstă în societatea noastră.

| 5.4.2. | Din acest motiv, viitoarea strategie pentru persoanele în vârstă ar trebui să urmărească: |
| --- | --- |

5.4.2.

Din acest motiv, viitoarea strategie pentru persoanele în vârstă ar trebui să urmărească:

| 5.4.2.1. | Consolidarea egalității indiferent de vârstă ca principiu fundamental și ca dimensiune care trebuie inclusă în toate politicile UE și sprijinirea adoptării Directivei Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (17). |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Consolidarea egalității indiferent de vârstă ca principiu fundamental și ca dimensiune care trebuie inclusă în toate politicile UE și sprijinirea adoptării Directivei Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (17

| 5.4.2.2. | Propunerea unor acțiuni concrete de sensibilizare cu privire la discriminarea bazată pe vârstă, la persoanele în vârstă și la drepturile acestora și la oportunitățile pe care le presupune incluziunea lor, și promovarea unei imagini pozitive a vârstei. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Propunerea unor acțiuni concrete de sensibilizare cu privire la discriminarea bazată pe vârstă, la persoanele în vârstă și la drepturile acestora și la oportunitățile pe care le presupune incluziunea lor, și promovarea unei imagini pozitive a vârstei.

| 5.4.2.3. | Asigurarea punerii în aplicare riguroase și imparțiale a Directivei privind egalitatea de tratament la locul de muncă de către statele membre și instanțele naționale și europene și propunerea de orientări pentru o mai bună definire a principiului egalității, indiferent de vârstă în materie de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Asigurarea punerii în aplicare riguroase și imparțiale a Directivei privind egalitatea de tratament la locul de muncă de către statele membre și instanțele naționale și europene și propunerea de orientări pentru o mai bună definire a principiului egalității, indiferent de vârstă în materie de ocupare a forței de muncă.

| 5.4.2.4. | Acordarea unei atenții speciale femeilor în vârstă, deoarece acestea se bucură de o speranță de viață mai mare decât bărbații, pot rămâne active mai mult timp și, la rândul lor, sunt mai expuse discriminării sau singurătății. |
| --- | --- |

5.4.2.4.

Acordarea unei atenții speciale femeilor în vârstă, deoarece acestea se bucură de o speranță de viață mai mare decât bărbații, pot rămâne active mai mult timp și, la rândul lor, sunt mai expuse discriminării sau singurătății.

| 5.4.2.5. | Propunerea unor măsuri de abordare a formelor multiple și intersecționale de discriminare la bătrânețe, care includ, dar fără a se limita, problemele cu care se confruntă persoanele în vârstă cu handicap, persoanele LGBTIQ+ în vârstă, persoanele în vârstă care aparțin minorităților etnice și migranții în vârstă. |
| --- | --- |

5.4.2.5.

Propunerea unor măsuri de abordare a formelor multiple și intersecționale de discriminare la bătrânețe, care includ, dar fără a se limita, problemele cu care se confruntă persoanele în vârstă cu handicap, persoanele LGBTIQ+ în vârstă, persoanele în vârstă care aparțin minorităților etnice și migranții în vârstă.

| 5.4.2.6. | Remedierea excluderii actuale a persoanelor în vârstă din datele, statisticile și sondajele de opinie elaborate de organismele publice, inclusiv de Eurostat sau de Eurobarometru, prin abordarea limitărilor legate de vârstă în cadrul anchetelor, a segmentării pe vârste în categoria „persoane în vârstă” și a lipsei de informații referitoare la persoanele în vârstă instituționalizate. Garanția că datele sunt colectate, defalcate, analizate, utilizate și diseminate pe toate vârstele și alte caracteristici și că statele membre colectează date adecvate, comparabile și fiabile. |
| --- | --- |

5.4.2.6.

Remedierea excluderii actuale a persoanelor în vârstă din datele, statisticile și sondajele de opinie elaborate de organismele publice, inclusiv de Eurostat sau de Eurobarometru, prin abordarea limitărilor legate de vârstă în cadrul anchetelor, a segmentării pe vârste în categoria „persoane în vârstă” și a lipsei de informații referitoare la persoanele în vârstă instituționalizate. Garanția că datele sunt colectate, defalcate, analizate, utilizate și diseminate pe toate vârstele și alte caracteristici și că statele membre colectează date adecvate, comparabile și fiabile.

| 5.4.2.7. | Asigurarea unei mai bune integrări de către Agenția pentru Drepturi Fundamentale, în activitatea sa, a aspectelor legate de discriminarea pe motive de vârstă și a drepturilor omului în cazul persoanelor în vârstă. |
| --- | --- |

5.4.2.7.

Asigurarea unei mai bune integrări de către Agenția pentru Drepturi Fundamentale, în activitatea sa, a aspectelor legate de discriminarea pe motive de vârstă și a drepturilor omului în cazul persoanelor în vârstă.

5.5.   Participarea în societate

Participarea în societate

| 5.5.1. | Promovarea participării persoanelor în vârstă, în special la viața economică, va fi esențială pentru a profita de oportunitățile pe care le oferă o mai mare incluziune din punct de vedere social și economic. |
| --- | --- |

5.5.1.

Promovarea participării persoanelor în vârstă, în special la viața economică, va fi esențială pentru a profita de oportunitățile pe care le oferă o mai mare incluziune din punct de vedere social și economic.

| 5.5.2. | Pentru a asigura participarea activă deplină a persoanelor în vârstă, noua strategie ar trebui să propună inițiative specifice, la un nivel corespunzător de competențe, pentru: |
| --- | --- |

5.5.2.

Pentru a asigura participarea activă deplină a persoanelor în vârstă, noua strategie ar trebui să propună inițiative specifice, la un nivel corespunzător de competențe, pentru:

| 5.5.2.1. | asigurarea accesibilității mediului construit, inclusiv la o locuință personală, precum și a serviciilor și bunurilor digitale, asigurând punerea în aplicare și monitorizarea instrumentelor juridice, cum ar fi Actul european privind accesibilitatea, Directiva privind accesibilitatea site-urilor web, legislația privind accesibilitatea transporturilor sau diferitele obligații în ceea ce privește accesibilitatea incluse în Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH); |
| --- | --- |

5.5.2.1.

asigurarea accesibilității mediului construit, inclusiv la o locuință personală, precum și a serviciilor și bunurilor digitale, asigurând punerea în aplicare și monitorizarea instrumentelor juridice, cum ar fi Actul european privind accesibilitatea, Directiva privind accesibilitatea site-urilor web, legislația privind accesibilitatea transporturilor sau diferitele obligații în ceea ce privește accesibilitatea incluse în Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH);

| 5.5.2.2. | promovarea de inițiative și politici conforme cu articolul 19 din CNUDPH, asigurând o viață independentă și incluziunea în comunitate pentru toate vârstele; |
| --- | --- |

5.5.2.2.

promovarea de inițiative și politici conforme cu articolul 19 din CNUDPH, asigurând o viață independentă și incluziunea în comunitate pentru toate vârstele;

| 5.5.2.3. | sprijinirea conceptului de „orașe pentru toți” (Cities for All), modele inteligente, ecologice și favorabile incluziunii de planificare urbană, ca răspuns la riscurile de izolare nedorită și singurătate, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale. Proiectarea pentru toți, mobilitatea și relațiile interpersonale sunt esențiale pentru o viață socială; |
| --- | --- |

5.5.2.3.

sprijinirea conceptului de „orașe pentru toți” (Cities for All

| 5.5.2.4. | eliminarea, acolo unde este necesar, a barierelor care exclud persoanele în vârstă de la procesele democratice sau constitutive, cum ar fi alegerile pentru Parlamentul European, ca forță electorală semnificativă, cu drepturi depline; |
| --- | --- |

5.5.2.4.

eliminarea, acolo unde este necesar, a barierelor care exclud persoanele în vârstă de la procesele democratice sau constitutive, cum ar fi alegerile pentru Parlamentul European, ca forță electorală semnificativă, cu drepturi depline;

| 5.5.2.5. | reducerea „decalajului digital și a sărăciei”, prin alocarea de sprijin financiar și inițiative pentru îmbunătățirea infrastructurii, sprijinirea echipamentelor și a formării, pentru a contribui la alfabetizarea digitală la toate vârstele, menținând în același timp obligația ca bunurile și serviciile esențiale să rămână accesibile și în afara sferei digitale; |
| --- | --- |

5.5.2.5.

reducerea „decalajului digital și a sărăciei”, prin alocarea de sprijin financiar și inițiative pentru îmbunătățirea infrastructurii, sprijinirea echipamentelor și a formării, pentru a contribui la alfabetizarea digitală la toate vârstele, menținând în același timp obligația ca bunurile și serviciile esențiale să rămână accesibile și în afara sferei digitale;

| 5.5.2.6. | asigurarea altor servicii esențiale, pe lângă transportul public, cum ar fi îngrijirea, sănătatea, locuințele, cultura, timpul liber, participarea activă la viața socială etc.; |
| --- | --- |

5.5.2.6.

asigurarea altor servicii esențiale, pe lângă transportul public, cum ar fi îngrijirea, sănătatea, locuințele, cultura, timpul liber, participarea activă la viața socială etc.;

| 5.5.2.7. | susținerea recomandărilor Comisiei Europene de combatere a singurătății nedorite, garantând că, în contextul schimbărilor demografice actuale, serviciile de sănătate mintală, sociale și de îngrijire pe termen lung sunt accesibile, abordabile ca preț, integrate, bazate pe comunitate și ușor de utilizat; sprijinirea, de asemenea, a statelor membre, prin colectarea și transferul de bune practici prin intermediul noii Agenții Europene pentru Persoanele în Vârstă, Îmbătrânire și Provocări Demografice (18); |
| --- | --- |

5.5.2.7.

susținerea recomandărilor Comisiei Europene de combatere a singurătății nedorite, garantând că, în contextul schimbărilor demografice actuale, serviciile de sănătate mintală, sociale și de îngrijire pe termen lung sunt accesibile, abordabile ca preț, integrate, bazate pe comunitate și ușor de utilizat; sprijinirea, de asemenea, a statelor membre, prin colectarea și transferul de bune practici prin intermediul noii Agenții Europene pentru Persoanele în Vârstă, Îmbătrânire și Provocări Demografice (18

| 5.5.2.8. | propunerea de măsuri de protecție a drepturilor consumatorilor mai în vârstă, deoarece sunt considerați de acquis-ul european drept consumatori vulnerabili; |
| --- | --- |

5.5.2.8.

propunerea de măsuri de protecție a drepturilor consumatorilor mai în vârstă, deoarece sunt considerați de acquis

| 5.5.2.9. | propunerea de măsuri de promovare a voluntariatului cu valoare adăugată pentru persoane în vârstă, oferind programe de mentorat persoanelor în vârstă interesate să-și transmită experiențele profesionale generațiilor mai tinere; |
| --- | --- |

5.5.2.9.

propunerea de măsuri de promovare a voluntariatului cu valoare adăugată pentru persoane în vârstă, oferind programe de mentorat persoanelor în vârstă interesate să-și transmită experiențele profesionale generațiilor mai tinere;

| 5.5.2.10. | investirea în cercetare și dezvoltare pentru a sprijini îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, inclusiv dezvoltarea de tehnologii, produse și servicii accesibile tuturor și cu implicarea directă a persoanelor în vârstă pentru a răspunde marii diversități a nevoilor persoanelor în vârstă, precum și promovarea inovării sociale; |
| --- | --- |

5.5.2.10.

investirea în cercetare și dezvoltare pentru a sprijini îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, inclusiv dezvoltarea de tehnologii, produse și servicii accesibile tuturor și cu implicarea directă a persoanelor în vârstă pentru a răspunde marii diversități a nevoilor persoanelor în vârstă, precum și promovarea inovării sociale;

| 5.5.2.11. | continuarea punerii în aplicare a Planului de acțiune pentru educația digitală, pentru a sprijini statele membre în crearea condițiilor pentru dezvoltarea competențelor digitale avansate și specializate în învățarea pe tot parcursul vieții (19), în loc să fie legate doar de participarea pe piața forței de muncă, și punerea bazelor unor măsuri specifice care să vizeze persoanele în vârstă și mediul acestora. |
| --- | --- |

5.5.2.11.

continuarea punerii în aplicare a Planului de acțiune pentru educația digitală, pentru a sprijini statele membre în crearea condițiilor pentru dezvoltarea competențelor digitale avansate și specializate în învățarea pe tot parcursul vieții (19

5.6.   Ocuparea forței de muncă, educație și formare

Ocuparea forței de muncă, educație și formare

| 5.6.1. | Provocarea demografică actuală necesită eliminarea barierelor și valorificarea oportunităților de incluziune a persoanelor în vârstă pe piața forței de muncă și a celor care doresc acest lucru după vârsta de pensionare. Strategia ar trebui să încurajeze schimbul de bune practici între statele membre pentru a îmbunătăți încadrarea în muncă a persoanelor în vârstă. |
| --- | --- |

5.6.1.

Provocarea demografică actuală necesită eliminarea barierelor și valorificarea oportunităților de incluziune a persoanelor în vârstă pe piața forței de muncă și a celor care doresc acest lucru după vârsta de pensionare. Strategia ar trebui să încurajeze schimbul de bune practici între statele membre pentru a îmbunătăți încadrarea în muncă a persoanelor în vârstă.

| 5.6.2. | Strategia ar trebui să fie construită pe baza unui model flexibil, în care să existe mai multe perioade de tranziție între cele de învățare, muncă, îngrijire a familiei, inactivitate/pensie, la vârste diferite în viața unei persoane, chiar și după vârsta legală de pensionare. Serviciile de sprijin și de îngrijire pentru toate generațiile, inclusiv îngrijirea copiilor și îngrijirea pe termen lung, ar trebui să promoveze posibilitățile persoanelor de toate vârstele, precum și ale femeilor și bărbaților, de a participa activ în societate. Strategia ar trebui să includă măsuri specifice de sprijinire a îngrijitorilor informali, având în vedere rolul esențial pe care îl joacă în îngrijirea persoanelor în vârstă. În acest sens, ar putea fi elaborate recomandări specifice de conciliere a vieții profesionale cu viața de familie, de compensare salarială sau de sprijin financiar, de furnizare diversificată a unor măsuri de ajutorare a rudelor asistate, de accesibilitate la servicii de consiliere și formare etc. |
| --- | --- |

5.6.2.

Strategia ar trebui să fie construită pe baza unui model flexibil, în care să existe mai multe perioade de tranziție între cele de învățare, muncă, îngrijire a familiei, inactivitate/pensie, la vârste diferite în viața unei persoane, chiar și după vârsta legală de pensionare. Serviciile de sprijin și de îngrijire pentru toate generațiile, inclusiv îngrijirea copiilor și îngrijirea pe termen lung, ar trebui să promoveze posibilitățile persoanelor de toate vârstele, precum și ale femeilor și bărbaților, de a participa activ în societate. Strategia ar trebui să includă măsuri specifice de sprijinire a îngrijitorilor informali, având în vedere rolul esențial pe care îl joacă în îngrijirea persoanelor în vârstă. În acest sens, ar putea fi elaborate recomandări specifice de conciliere a vieții profesionale cu viața de familie, de compensare salarială sau de sprijin financiar, de furnizare diversificată a unor măsuri de ajutorare a rudelor asistate, de accesibilitate la servicii de consiliere și formare etc.

| 5.6.3. | Astfel, în conformitate cu competențele statelor membre, strategia europeană ar trebui: |
| --- | --- |

5.6.3.

Astfel, în conformitate cu competențele statelor membre, strategia europeană ar trebui:

| 5.6.3.1. | să evalueze impactul derogărilor bazate pe vârstă incluse în directivele privind ocuparea forței de muncă și salariul minim, să propună orientări pentru punerea în aplicare a principiilor egalității indiferent de vârstă la locul de muncă și, acolo unde este necesar, să identifice alte modalități de îmbunătățire a punerii în aplicare a directivelor și să prevină discriminarea persoanelor în vârstă care doresc să rămână pe piața muncii; |
| --- | --- |

5.6.3.1.

să evalueze impactul derogărilor bazate pe vârstă incluse în directivele privind ocuparea forței de muncă și salariul minim, să propună orientări pentru punerea în aplicare a principiilor egalității indiferent de vârstă la locul de muncă și, acolo unde este necesar, să identifice alte modalități de îmbunătățire a punerii în aplicare a directivelor și să prevină discriminarea persoanelor în vârstă care doresc să rămână pe piața muncii;

| 5.6.3.2. | să încurajeze mentoratul intergenerațional prin programe specifice; |
| --- | --- |

5.6.3.2.

să încurajeze mentoratul intergenerațional prin programe specifice;

| 5.6.3.3. | să combată și să prevină, în conformitate cu politicile actuale, riscurile fizice și psihosociale, cum ar fi stresul și epuizarea, în următorul cadru al UE de securitate și sănătate în muncă; |
| --- | --- |

5.6.3.3.

să combată și să prevină, în conformitate cu politicile actuale, riscurile fizice și psihosociale, cum ar fi stresul și epuizarea, în următorul cadru al UE de securitate și sănătate în muncă;

| 5.6.3.4. | să promoveze spiritul antreprenorial al persoanelor în vârstă prin evaluarea barierelor existente, cum ar fi pierderea drepturilor de pensie, facilitarea accesului la finanțare și promovarea incubatoarelor pentru coantreprenoriatul intergenerațional sau a transferurilor de întreprinderi de la antreprenori sau directori în vârstă la antreprenori sau directori mai tineri sau încurajarea inițiativelor în cadrul economiei sociale (20), și să încurajeze inițiativele din cadrul economiei sociale; |
| --- | --- |

5.6.3.4.

să promoveze spiritul antreprenorial al persoanelor în vârstă prin evaluarea barierelor existente, cum ar fi pierderea drepturilor de pensie, facilitarea accesului la finanțare și promovarea incubatoarelor pentru coantreprenoriatul intergenerațional sau a transferurilor de întreprinderi de la antreprenori sau directori în vârstă la antreprenori sau directori mai tineri sau încurajarea inițiativelor în cadrul economiei sociale (20

| 5.6.3.5. | să promoveze economia socială ca sector și beneficii societale centrate pe factorul uman, deoarece aceasta poate oferi noi oportunități de ocupare a forței de muncă și de antreprenoriat pentru persoanele în vârstă (21); |
| --- | --- |

5.6.3.5.

să promoveze economia socială ca sector și beneficii societale centrate pe factorul uman, deoarece aceasta poate oferi noi oportunități de ocupare a forței de muncă și de antreprenoriat pentru persoanele în vârstă (21

| 5.6.3.6. | să promoveze și să îmbunătățească accesul la programe Erasmus+ și la tehnologiile educației pentru persoanele în vârstă, valorificând pe deplin dimensiunea lor intergenerațională, oferindu-le oportunități de învățare și de mobilitate academică, inclusiv în locuri unde accesul la educație este dificil, cum ar fi instituțiile de îngrijire pe termen lung. Trebuie să se valorifice, de asemenea, pe deplin, oportunitățile oferite de microcertificări și de instrumentele de învățare digitale, cum ar fi cursurile online deschise și în masă (MOOC); |
| --- | --- |

5.6.3.6.

să promoveze și să îmbunătățească accesul la programe Erasmus+ și la tehnologiile educației pentru persoanele în vârstă, valorificând pe deplin dimensiunea lor intergenerațională, oferindu-le oportunități de învățare și de mobilitate academică, inclusiv în locuri unde accesul la educație este dificil, cum ar fi instituțiile de îngrijire pe termen lung. Trebuie să se valorifice, de asemenea, pe deplin, oportunitățile oferite de microcertificări și de instrumentele de învățare digitale, cum ar fi cursurile online deschise și în masă (MOOC);

| 5.6.3.7. | să propună măsuri de îmbunătățire a educației financiare a persoanelor în vârstă, care pot fi utilizate pentru a mobiliza resurse inactive și a îmbunătăți competitivitatea. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită dezvoltării competențelor persoanelor în vârstă, pentru a le permite să acționeze ca investitori informați și să evite investițiile financiare inadecvate sau consumul necorespunzător; |
| --- | --- |

5.6.3.7.

să propună măsuri de îmbunătățire a educației financiare a persoanelor în vârstă, care pot fi utilizate pentru a mobiliza resurse inactive și a îmbunătăți competitivitatea. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită dezvoltării competențelor persoanelor în vârstă, pentru a le permite să acționeze ca investitori informați și să evite investițiile financiare inadecvate sau consumul necorespunzător;

| 5.6.3.8. | să elaboreze propuneri pentru a preveni exodul creierelor din toate generațiile, fie între statele membre, fie în afara UE, pe baza Agendei pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței (22). |
| --- | --- |

5.6.3.8.

să elaboreze propuneri pentru a preveni exodul creierelor din toate generațiile, fie între statele membre, fie în afara UE, pe baza Agendei pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței (22

5.7.   Venituri decente și incluziune socială

Venituri decente și incluziune socială

| 5.7.1. | În 2019, proporția pensionarilor cu vârsta de peste 65 de ani expuși riscului de sărăcie în UE era de 15,1 %. În UE, proporția femeilor de peste 65 de ani care beneficiau de pensie și erau expuse riscului de sărăcie era, în perioada 2010-2019, cu 3 și, respectiv, 4 puncte procentuale mai mare decât în cazul bărbaților. |
| --- | --- |

5.7.1.

În 2019, proporția pensionarilor cu vârsta de peste 65 de ani expuși riscului de sărăcie în UE era de 15,1 %. În UE, proporția femeilor de peste 65 de ani care beneficiau de pensie și erau expuse riscului de sărăcie era, în perioada 2010-2019, cu 3 și, respectiv, 4 puncte procentuale mai mare decât în cazul bărbaților.

| 5.7.2. | Pentru a remedia această situație și a reduce la minimum riscurile de sărăcie și de excluziune socială a persoanelor în vârstă, în conformitate cu competențele exclusive ale statelor membre și ținând seama de rolul partenerilor sociali, strategia ar trebui să promoveze un venit decent pentru persoanele în vârstă, propunând inițiative pentru: |
| --- | --- |

5.7.2.

Pentru a remedia această situație și a reduce la minimum riscurile de sărăcie și de excluziune socială a persoanelor în vârstă, în conformitate cu competențele exclusive ale statelor membre și ținând seama de rolul partenerilor sociali, strategia ar trebui să promoveze un venit decent pentru persoanele în vârstă, propunând inițiative pentru:

| 5.7.2.1. | dezvoltarea de sisteme de pensii pentru a oferi pensii adecvate, astfel încât pensionarii să nu fie nevoiți să apeleze la un ajutor constând în venitul minim, astfel cum se menționează în Avizul CESE privind recomandarea Consiliului privind un venit minim adecvat care să asigure incluziunea activă (23). În acest sens, să evalueze, împreună cu statele membre, posibilitatea adoptării unor măsuri convergente pentru a asigura un venit minim pentru toate persoanele în vârstă și a le ajuta să rămână încadrate în muncă dacă doresc; |
| --- | --- |

5.7.2.1.

dezvoltarea de sisteme de pensii pentru a oferi pensii adecvate, astfel încât pensionarii să nu fie nevoiți să apeleze la un ajutor constând în venitul minim, astfel cum se menționează în Avizul CESE privind recomandarea Consiliului privind un venit minim adecvat care să asigure incluziunea activă (23

| 5.7.2.2. | elaborarea unei garanții pentru persoanele în vârstă, care să le protejeze de sărăcie și să le permită o viață decentă și participativă începând cu vârsta de 65 de ani, inclusiv sprijinirea specifică a persoanelor de peste 75/80 de ani, în funcție de caracteristicile statelor membre; |
| --- | --- |

5.7.2.2.

elaborarea unei garanții pentru persoanele în vârstă, care să le protejeze de sărăcie și să le permită o viață decentă și participativă începând cu vârsta de 65 de ani, inclusiv sprijinirea specifică a persoanelor de peste 75/80 de ani, în funcție de caracteristicile statelor membre;

| 5.7.2.3. | asigurarea caracterului adecvat în timp al pensiilor, garantând, după caz, că pensiile sunt indexate în funcție de costul vieții și luând în considerare cheltuielile specifice ale persoanelor în vârstă (cum ar fi sănătatea, îngrijirea pe termen lung etc.); |
| --- | --- |

5.7.2.3.

asigurarea caracterului adecvat în timp al pensiilor, garantând, după caz, că pensiile sunt indexate în funcție de costul vieții și luând în considerare cheltuielile specifice ale persoanelor în vârstă (cum ar fi sănătatea, îngrijirea pe termen lung etc.);

| 5.7.2.4. | reducerea diferențelor în cuantumul pensiilor între femei și bărbați și, acolo unde este necesar, promovarea introducerii creditelor pentru îngrijire în sistemele de protecție socială sau fiscale; |
| --- | --- |

5.7.2.4.

reducerea diferențelor în cuantumul pensiilor între femei și bărbați și, acolo unde este necesar, promovarea introducerii creditelor pentru îngrijire în sistemele de protecție socială sau fiscale;

| 5.7.2.5. | crearea unui cadru pentru accesul universal la drepturile de pensie, indiferent dacă este vorba de bărbați sau femei, de lucrători independenți sau de persoane încadrate în noi forme de angajare, cum ar fi cele legate de economia socială, de persoane cu dizabilități (inclusiv cele cu locuri de muncă protejate) sau de persoane excluse de pe piața muncii; |
| --- | --- |

5.7.2.5.

crearea unui cadru pentru accesul universal la drepturile de pensie, indiferent dacă este vorba de bărbați sau femei, de lucrători independenți sau de persoane încadrate în noi forme de angajare, cum ar fi cele legate de economia socială, de persoane cu dizabilități (inclusiv cele cu locuri de muncă protejate) sau de persoane excluse de pe piața muncii;

| 5.7.2.6. | propunerea unor acțiuni de conștientizare și de combatere a violenței și a relelor tratamente aplicate persoanelor în vârstă, în special femeilor în vârstă. |
| --- | --- |

5.7.2.6.

propunerea unor acțiuni de conștientizare și de combatere a violenței și a relelor tratamente aplicate persoanelor în vârstă, în special femeilor în vârstă.

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Ca de exemplu planul francez de combatere a căderii: Plan antichute des personnes âgées.

1

Plan antichute des personnes âgées

(2)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Către un nou model de îngrijire pentru persoanele în vârstă: învățăminte desprinse din pandemia de COVID-19” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 194, 12.5.2022, p. 19).

2

(3)  
  European social partners’ autonomous framework agreement on active ageing and an inter-generational approach
  (2017) [Acordul-cadru autonom al actorilor sociali europeni privind îmbătrânirea activă și o abordare intergenerațională (2017)].

3

European social partners’ autonomous framework agreement on active ageing and an inter-generational approach

(2017)

(4)  Prietenii Europei.

4

(5)  Provocări actuale și viitoare pentru instituțiile ombudsmanului – Network in Focus 2019 (europa.eu).

5

(6)  Astfel cum este stabilit în Raportul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind promovarea și protecția drepturilor omului în cazul persoanelor în vârstă, din martie 2022.

6

(7)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Către un nou model de îngrijire pentru persoanele în vârstă: învățăminte desprinse din pandemia de COVID-19” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 194, 12.5.2022, p. 19).

7

(8)  Eurostat.

8

(9)  Studiu privind economia vârstei a treia: Cum să stimulezi economia cu sute de milioane de euro pe an | Construirea viitorului digital al Europei (europa.eu).

9

(10)  Atlasul demografiei al Comisiei Europene.

10

(11)  COM(2021) 50 final.

11

(12)  Concluziile Consiliului privind drepturile omului, participarea și bunăstarea persoanelor în vârstă în era digitalizării (2020).

12

(13)  Concluziile Consiliului privind integrarea problematicii îmbătrânirii în politicile publice (2021).

13

(14)  Concluziile Consiliului privind o redresare bazată pe drepturile omului în urma pandemiei de COVID-19 (2021).

14

(15)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Către un nou model de îngrijire pentru persoanele în vârstă: învățăminte desprinse din pandemia de COVID-19” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 194, 12.5.2022, p. 19).

15

(16)  Raportul OMS privind deceniul îmbătrânirii în condiții bune de sănătate, 2021-2030.

16

(17)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Îmbunătățirea egalității în UE” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 75, 28.2.2023, p. 56) și Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor, indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală [COM(2008) 426 final] (aviz suplimentar) (JO C 182, 4.8.2009, p. 19).

17

(18)  Comunicarea Comisiei Europene privind o abordare cuprinzătoare cu privire la sănătatea mintală [COM(2023) 298 final].

18

(19)  Propunerea de recomandare a Consiliului privind îmbunătățirea ofertei de competențe digitale în educație și formare [COM(2023) 206 final].

19

(20)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Transferurile de întreprinderi ca factor de promovare a unei redresări și a unei creșteri durabile în sectorul IMM-urilor” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 486, 21.12.2022, p. 9).

20

(21)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Către un nou model de îngrijire pentru persoanele în vârstă: învățăminte desprinse din pandemia de COVID-19” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 194, 12.5.2022, p. 19).

21

(22)  COM(2020) 274 final.

22

(23)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de recomandare a Consiliului privind un venit minim adecvat care să asigure incluziunea activă [COM(2022) 490 – 2022/0230 (NLE)] (JO C 184, 25.5.2023, p. 64) și Recomandarea Consiliului privind un venit minim adecvat care să asigure incluziunea activă (JO C 41, 3.2.2023, p. 1).

23

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/36

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Decarbonizarea industriei europene și rolul inovării și al digitalizării ca factori determinanți în acest sens”

(aviz exploratoriu la solicitarea președinției spaniole)

(2023/C 349/07)

| Raportor: | domnul Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Coraportoare: | doamna Monika SITÁROVÁ |

Raportor:

domnul Andrés BARCELÓ DELGADO

domnul Andrés BARCELÓ DELGADO

Coraportoare:

doamna Monika SITÁROVÁ

doamna Monika SITÁROVÁ

| Solicitare din partea Președinției spaniole a Consiliului | Scrisoarea din 8.12.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  Aviz exploratoriu |
| Decizia biroului | 13.12.2022 |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale |
| Data adoptării în secțiune | 22.6.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 185/3/7 |

Solicitare din partea Președinției spaniole a Consiliului

Scrisoarea din 8.12.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Aviz exploratoriu

Decizia biroului

13.12.2022

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale

Data adoptării în secțiune

22.6.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

185/3/7

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE este convins că decarbonizarea industriei UE trebuie să fie cuplată cu o digitalizare mai accentuată. |
| --- | --- |

1.1.

CESE este convins că decarbonizarea industriei UE trebuie să fie cuplată cu o digitalizare mai accentuată.

| 1.2. | Inovarea este extrem de necesară dacă se dorește decarbonizarea completă a industriei, întrucât multe tehnologii sunt încă în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

1.2.

Inovarea este extrem de necesară dacă se dorește decarbonizarea completă a industriei, întrucât multe tehnologii sunt încă în curs de dezvoltare.

| 1.3. | UE nu poate realiza decarbonizarea fără o implicare puternică a lucrătorilor, iar dialogul social, programele de recalificare și perfecționare profesională trebuie să fie o prioritate absolută în vederea atingerii obiectivelor. Dialogul social și implicarea reprezentanților lucrătorilor trebuie să joace un rol în programele de reconversie și perfecționare profesională, care vor reprezenta o cerință prealabilă pentru succesul noilor tehnologii și metode de lucru. |
| --- | --- |

1.3.

UE nu poate realiza decarbonizarea fără o implicare puternică a lucrătorilor, iar dialogul social, programele de recalificare și perfecționare profesională trebuie să fie o prioritate absolută în vederea atingerii obiectivelor. Dialogul social și implicarea reprezentanților lucrătorilor trebuie să joace un rol în programele de reconversie și perfecționare profesională, care vor reprezenta o cerință prealabilă pentru succesul noilor tehnologii și metode de lucru.

| 1.4. | UE trebuie să identifice tehnologiile care necesită sprijin specific pentru dezvoltarea activităților de fabricație și să propună măsuri suplimentare. |
| --- | --- |

1.4.

UE trebuie să identifice tehnologiile care necesită sprijin specific pentru dezvoltarea activităților de fabricație și să propună măsuri suplimentare.

| 1.5. | Trebuie dezvoltate tehnicile de captare, utilizare și stocare a dioxidului de carbon, pentru a reduce emisiile greu de decarbonizat din sectoare precum cele ale cimentului și rafinăriilor; carbonul însuși poate fi utilizat ca materie primă pentru e-combustibili. |
| --- | --- |

1.5.

Trebuie dezvoltate tehnicile de captare, utilizare și stocare a dioxidului de carbon, pentru a reduce emisiile greu de decarbonizat din sectoare precum cele ale cimentului și rafinăriilor; carbonul însuși poate fi utilizat ca materie primă pentru e-combustibili.

| 1.6. | Legea americană privind reducerea inflației (Inflation Reduction Act – IRA) reprezintă o provocare semnificativă pentru UE și industria sa. Propunerea Comisiei referitoare la o industrie cu zero emisii nete ar putea constitui un răspuns eficace la amenințarea relocării masive a activităților industriale din UE către țări terțe. Propunerile UE nu trebuie să ignore condiționalitatea socială a IRA. |
| --- | --- |

1.6.

Legea americană privind reducerea inflației (Inflation Reduction Act

| 1.7. | Întreprinderile industriale au nevoie de sprijin public în procesul de decarbonizare (de exemplu, prin creșterea pragului de minimis și revizuirea politicilor fiscale), însă trebuie să respecte și principiile pieței unice. |
| --- | --- |

1.7.

Întreprinderile industriale au nevoie de sprijin public în procesul de decarbonizare (de exemplu, prin creșterea pragului de minimis

| 1.8. | După cum se evidențiază în avizul CCMI/206, CESE constată că exemplele actuale ale gemenilor digitali din industrie sunt încurajatoare în ceea ce privește îmbunătățirea performanțelor industriale. |
| --- | --- |

1.8.

După cum se evidențiază în avizul CCMI/206, CESE constată că exemplele actuale ale gemenilor digitali din industrie sunt încurajatoare în ceea ce privește îmbunătățirea performanțelor industriale.

| 1.9. | CESE îndeamnă autoritățile europene și statele membre să accelereze procesele de autorizare pentru energia din surse regenerabile și activitățile industriale. Atât procedura îndelungată actuală pe care o presupune obținerea autorizațiilor, cât și birocrația excesivă descurajează noile investiții. |
| --- | --- |

1.9.

CESE îndeamnă autoritățile europene și statele membre să accelereze procesele de autorizare pentru energia din surse regenerabile și activitățile industriale. Atât procedura îndelungată actuală pe care o presupune obținerea autorizațiilor, cât și birocrația excesivă descurajează noile investiții.

| 1.10. | CESE salută inițiativa privind Banca pentru Hidrogen și speră că aceasta va contribui la introducerea tehnologiei pe bază de hidrogen, mai ales în industriile greu de decarbonizat. |
| --- | --- |

1.10.

CESE salută inițiativa privind Banca pentru Hidrogen și speră că aceasta va contribui la introducerea tehnologiei pe bază de hidrogen, mai ales în industriile greu de decarbonizat.

| 1.11. | Infrastructura actuală trebuie menținută în mod corespunzător, pentru a dezvolta noi procese industriale. Trebuie dezvoltate programe specifice pentru infrastructură, care să însoțească decarbonizarea industrială. |
| --- | --- |

1.11.

Infrastructura actuală trebuie menținută în mod corespunzător, pentru a dezvolta noi procese industriale. Trebuie dezvoltate programe specifice pentru infrastructură, care să însoțească decarbonizarea industrială.

2.   Observații generale

Observații generale

| 2.1. | Viitoarea Președinție spaniolă a Consiliului UE a invitat CESE să elaboreze un aviz exploratoriu privind decarbonizarea industriei europene și rolul digitalizării și al inovării în acest proces. |
| --- | --- |

2.1.

Viitoarea Președinție spaniolă a Consiliului UE a invitat CESE să elaboreze un aviz exploratoriu privind decarbonizarea industriei europene și rolul digitalizării și al inovării în acest proces.

| 2.2. | CESE a emis anterior un aviz din proprie inițiativă privind tehnologiile de decarbonizare, punând accentul pe industriile aflate sub incidența ETS (1). |
| --- | --- |

2.2.

CESE a emis anterior un aviz din proprie inițiativă privind tehnologiile de decarbonizare, punând accentul pe industriile aflate sub incidența ETS (1

| 2.3. | Societatea europeană a luat decizia necesară și radicală de a realiza o decarbonizare completă până în 2050. Industria va fi afectată cel mai puternic de această situație, iar unele activități industriale vor fi foarte greu de adaptat. |
| --- | --- |

2.3.

Societatea europeană a luat decizia necesară și radicală de a realiza o decarbonizare completă până în 2050. Industria va fi afectată cel mai puternic de această situație, iar unele activități industriale vor fi foarte greu de adaptat.

| 2.4. | Unele industrii au realizat investiții masive în ultimii ani și vor fi obligate să facă schimbări și mai radicale pentru a realiza obiectivul de zero emisii nete. Prin urmare, societatea europeană trebuie să le sprijine în demersul de trecere de la combustibilii fosili la producția neutră din punct de vedere climatic. |
| --- | --- |

2.4.

Unele industrii au realizat investiții masive în ultimii ani și vor fi obligate să facă schimbări și mai radicale pentru a realiza obiectivul de zero emisii nete. Prin urmare, societatea europeană trebuie să le sprijine în demersul de trecere de la combustibilii fosili la producția neutră din punct de vedere climatic.

| 2.5. | Unele activități industriale „greu de decarbonizat” trebuie să adopte tehnologii de captare și stocare a dioxidului de carbon (CSC). Pe viitor, emisiile de CO2 ar putea fi utilizate pentru a produce bunuri cu valoare adăugată ridicată. |
| --- | --- |

2.5.

Unele activități industriale „greu de decarbonizat” trebuie să adopte tehnologii de captare și stocare a dioxidului de carbon (CSC). Pe viitor, emisiile de CO2

| 2.6. | Amploarea dependenței UE de țările terțe pentru aprovizionarea cu unele tehnologii curate face extrem de dificilă misiunea Uniunii de a-și atinge ținta de 40 % de energie din surse regenerabile până în 2030. Europa se bazează în mare măsură pe importuri pentru tehnologiile curate; totodată, implementarea acestor tehnologii în UE va trebui accelerată semnificativ pentru a atinge obiectivele prevăzute în pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”. UE trebuie să identifice tehnologiile care necesită sprijin specific pentru dezvoltarea activităților de fabricație și să propună măsuri suplimentare. |
| --- | --- |

2.6.

Amploarea dependenței UE de țările terțe pentru aprovizionarea cu unele tehnologii curate face extrem de dificilă misiunea Uniunii de a-și atinge ținta de 40 % de energie din surse regenerabile până în 2030. Europa se bazează în mare măsură pe importuri pentru tehnologiile curate; totodată, implementarea acestor tehnologii în UE va trebui accelerată semnificativ pentru a atinge obiectivele prevăzute în pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”. UE trebuie să identifice tehnologiile care necesită sprijin specific pentru dezvoltarea activităților de fabricație și să propună măsuri suplimentare.

| 2.7. | Industria europeană este supusă unor presiuni constante din partea concurenței internaționale, care necesită un răspuns rapid și o continuă dezvoltare și adaptare a întreprinderilor, astfel încât producția în UE să rămână profitabilă. Acesta este deja un factor important în producția modernă, însă, grație noilor tehnologii digitale, întreprinderile producătoare pot oferi îmbunătățiri majore în ceea ce privește eficiența și pot valorifica oportunități complet noi pentru dezvoltarea de produse, servicii și modele de afaceri. |
| --- | --- |

2.7.

Industria europeană este supusă unor presiuni constante din partea concurenței internaționale, care necesită un răspuns rapid și o continuă dezvoltare și adaptare a întreprinderilor, astfel încât producția în UE să rămână profitabilă. Acesta este deja un factor important în producția modernă, însă, grație noilor tehnologii digitale, întreprinderile producătoare pot oferi îmbunătățiri majore în ceea ce privește eficiența și pot valorifica oportunități complet noi pentru dezvoltarea de produse, servicii și modele de afaceri.

| 2.8. | Tranziția digitală, prevăzută în Pactul verde european, reprezintă o cerință prealabilă pentru atingerea obiectivului de decarbonizare. |
| --- | --- |

2.8.

Tranziția digitală, prevăzută în Pactul verde european, reprezintă o cerință prealabilă pentru atingerea obiectivului de decarbonizare.

| 2.9. | Nimic nu se poate realiza fără participarea oamenilor. Forța de muncă europeană dispune de înaltă calificare în ceea ce privește tehnologia actuală, însă trebuie supusă unei reconversii profesionale pentru a valorifica oportunitățile noilor tehnologii care vor fi dezvoltate și implementate în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

2.9.

Nimic nu se poate realiza fără participarea oamenilor. Forța de muncă europeană dispune de înaltă calificare în ceea ce privește tehnologia actuală, însă trebuie supusă unei reconversii profesionale pentru a valorifica oportunitățile noilor tehnologii care vor fi dezvoltate și implementate în viitorul apropiat.

| 2.10. | Conform principiului general acceptat de a nu lăsa pe nimeni în urmă, trebuie acordată o atenție deosebită comunităților locale în care există instalații industriale, având în vedere modificările care se vor produce în anii următori și impactul pe care îl vor avea aceste schimbări, pe termen scurt, asupra ocupării forței de muncă în zonele respective. |
| --- | --- |

2.10.

Conform principiului general acceptat de a nu lăsa pe nimeni în urmă, trebuie acordată o atenție deosebită comunităților locale în care există instalații industriale, având în vedere modificările care se vor produce în anii următori și impactul pe care îl vor avea aceste schimbări, pe termen scurt, asupra ocupării forței de muncă în zonele respective.

3.   Noul peisaj din UE și din alte zone

Noul peisaj din UE și din alte zone

| 3.1. | Între timp, Uniunea Europeană trebuie să facă față noilor provocări pe care le presupune punerea în aplicare a noii IRA din Statele Unite (2), care poate constitui un stimulent pentru relocarea în SUA a unei părți importante din lanțul valoric industrial european, mai ales a elementelor legate de tehnologiile din domeniul energiei din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. IRA constă într-o combinație de granturi, stimulente fiscale și garanții pentru împrumuturi, însoțite de diferite condiții sociale și economice. Actul legislativ vizează în special creditele fiscale pentru întreprinderi, în valoare de aproximativ 216 miliarde USD. |
| --- | --- |

3.1.

Între timp, Uniunea Europeană trebuie să facă față noilor provocări pe care le presupune punerea în aplicare a noii IRA din Statele Unite (2

| 3.2. | Creditele fiscale pentru producție sunt disponibile și pentru proiecte de energie eoliană și solară. Întreprinderile care doresc acces la aceste credite pentru producție trebuie să respecte cerințele naționale privind conținutul: produsele pe bază de fier, oțel și cele fabricate din cadrul instalațiilor de producere a energiei electrice trebuie să fie produse în țară. Toate procesele de fabricație a fierului și a oțelului trebuie să se desfășoare în Statele Unite și se consideră că produsele fabricate sunt produse în țară dacă un procent minim din costurile totale de fabricație a produselor provin din procese de minerit, producție sau fabricație realizate în SUA. Acest nivel minim este de 40 % și va crește la 55 % în 2026. |
| --- | --- |

3.2.

Creditele fiscale pentru producție sunt disponibile și pentru proiecte de energie eoliană și solară. Întreprinderile care doresc acces la aceste credite pentru producție trebuie să respecte cerințele naționale privind conținutul: produsele pe bază de fier, oțel și cele fabricate din cadrul instalațiilor de producere a energiei electrice trebuie să fie produse în țară. Toate procesele de fabricație a fierului și a oțelului trebuie să se desfășoare în Statele Unite și se consideră că produsele fabricate sunt produse în țară dacă un procent minim din costurile totale de fabricație a produselor provin din procese de minerit, producție sau fabricație realizate în SUA. Acest nivel minim este de 40 % și va crește la 55 % în 2026.

| 3.3. | Comisia a propus o legislație nouă pentru a face față concurenței pe care o reprezintă SUA și China pentru Uniunea Europeană. CESE elaborează un aviz pe această temă. |
| --- | --- |

3.3.

Comisia a propus o legislație nouă pentru a face față concurenței pe care o reprezintă SUA și China pentru Uniunea Europeană. CESE elaborează un aviz pe această temă.

| 3.4. | CESE recunoaște că propunerea evoluează în direcția corectă, însă ea nu este nici pe departe adecvată pentru atingerea obiectivului ambițios și este nevoie de îmbunătățiri în ceea ce privește procesul legislativ. |
| --- | --- |

3.4.

CESE recunoaște că propunerea evoluează în direcția corectă, însă ea nu este nici pe departe adecvată pentru atingerea obiectivului ambițios și este nevoie de îmbunătățiri în ceea ce privește procesul legislativ.

| 3.5. | Decalajul dintre prețurile gazelor în Europa și în SUA este enorm, chiar și în condițiile scăderii recente a prețurilor europene. Unii furnizori cu viziuni similare folosesc abordarea bazată pe „costul de oportunitate” în ceea ce privește aprovizionarea cu gaze naturale și prețurile acestora, iar UE, deși aproape liberă de dependența de gazul rusesc, este acum prinsă într-un cadru și mai costisitor al prețurilor pentru gaze și energie electrică. Această situație subminează atât competitivitatea industriei Uniunii, cât și realizarea electrificării. |
| --- | --- |

3.5.

Decalajul dintre prețurile gazelor în Europa și în SUA este enorm, chiar și în condițiile scăderii recente a prețurilor europene. Unii furnizori cu viziuni similare folosesc abordarea bazată pe „costul de oportunitate” în ceea ce privește aprovizionarea cu gaze naturale și prețurile acestora, iar UE, deși aproape liberă de dependența de gazul rusesc, este acum prinsă într-un cadru și mai costisitor al prețurilor pentru gaze și energie electrică. Această situație subminează atât competitivitatea industriei Uniunii, cât și realizarea electrificării.

| 3.6. | Procesul de decarbonizare va crește cererea de energie electrică; CESE solicită o tehnologie neutră din punct de vedere climatic, care să acorde prioritate aprovizionării cu energie electrică fără emisii de dioxid de carbon la prețuri accesibile și securității energetice. |
| --- | --- |

3.6.

Procesul de decarbonizare va crește cererea de energie electrică; CESE solicită o tehnologie neutră din punct de vedere climatic, care să acorde prioritate aprovizionării cu energie electrică fără emisii de dioxid de carbon la prețuri accesibile și securității energetice.

| 3.7. | Societățile europene trebuie să achiziționeze certificate de carbon în cadrul ETS. Prețurile certificatelor de carbon depășesc 80 EUR, iar valoarea primei pentru prețurile spot pentru energia electrică, ca urmare a creșterii costurilor certificatelor de carbon, este de aproximativ 40 EUR. Cu câteva excepții, ceilalți parteneri comerciali principali ai UE nu au acest tip de preț al carbonului; așadar, industriei UE îi va fi greu să concureze pe viitor pe piețele internaționale, chiar și în condițiile protecției pentru piața unică prin mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon. |
| --- | --- |

3.7.

Societățile europene trebuie să achiziționeze certificate de carbon în cadrul ETS. Prețurile certificatelor de carbon depășesc 80 EUR, iar valoarea primei pentru prețurile spot pentru energia electrică, ca urmare a creșterii costurilor certificatelor de carbon, este de aproximativ 40 EUR. Cu câteva excepții, ceilalți parteneri comerciali principali ai UE nu au acest tip de preț al carbonului; așadar, industriei UE îi va fi greu să concureze pe viitor pe piețele internaționale, chiar și în condițiile protecției pentru piața unică prin mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon.

| 3.8. | Aprovizionarea cu energie decarbonizată la prețuri accesibile este esențială pentru dezvoltarea de noi activități industriale în Europa. Impactul Actului privind industria cu zero emisii nete asupra prețurilor energiei va fi limitat pe termen scurt, iar impactul său pe termen lung rămâne incert. Ambiția de a reduce dependența Europei de energia de import și expunerea acesteia la volatilitatea pieței globale nu se va materializa peste noapte. Totuși, industria are nevoie de soluții imediate pentru a face față prețurilor energiei, care încă sunt mai mari în Europa comparativ cu multe alte părți ale lumii. Planul industrial al Pactului verde european va avea succes doar dacă UE își reformează și politica energetică, mai ales printr-o directivă revizuită privind organizarea pieței energiei electrice, astfel încât să nu se piardă timp în procesul de asigurare a unei aprovizionări cu energie electrică la prețuri accesibile, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, în acord cu nevoia sporită de electrificare. |
| --- | --- |

3.8.

Aprovizionarea cu energie decarbonizată la prețuri accesibile este esențială pentru dezvoltarea de noi activități industriale în Europa. Impactul Actului privind industria cu zero emisii nete asupra prețurilor energiei va fi limitat pe termen scurt, iar impactul său pe termen lung rămâne incert. Ambiția de a reduce dependența Europei de energia de import și expunerea acesteia la volatilitatea pieței globale nu se va materializa peste noapte. Totuși, industria are nevoie de soluții imediate pentru a face față prețurilor energiei, care încă sunt mai mari în Europa comparativ cu multe alte părți ale lumii. Planul industrial al Pactului verde european va avea succes doar dacă UE își reformează și politica energetică, mai ales printr-o directivă revizuită privind organizarea pieței energiei electrice, astfel încât să nu se piardă timp în procesul de asigurare a unei aprovizionări cu energie electrică la prețuri accesibile, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, în acord cu nevoia sporită de electrificare.

| 3.9. | UE pare să fie prinsă între două abordări: se străduiește să fie convergentă cu SUA și să mențină o amprentă industrială solidă în Europa, respectând totodată normele OMC, care uneori contravin complet abordării americane. |
| --- | --- |

3.9.

UE pare să fie prinsă între două abordări: se străduiește să fie convergentă cu SUA și să mențină o amprentă industrială solidă în Europa, respectând totodată normele OMC, care uneori contravin complet abordării americane.

| 3.10. | Menținerea vitalității pieței unice a UE este o altă provocare cu care se confruntă UE. După cum a arătat Comisia, flexibilitatea în ceea ce privește ajutoarele de stat s-a concentrat în două state membre care reprezintă peste 70 % din marja totală prevăzută de Comisie în cadrul excepției tranzitorii (în contextul pandemiei de COVID-19 și al războiului Rusiei împotriva Ucrainei). |
| --- | --- |

3.10.

Menținerea vitalității pieței unice a UE este o altă provocare cu care se confruntă UE. După cum a arătat Comisia, flexibilitatea în ceea ce privește ajutoarele de stat s-a concentrat în două state membre care reprezintă peste 70 % din marja totală prevăzută de Comisie în cadrul excepției tranzitorii (în contextul pandemiei de COVID-19 și al războiului Rusiei împotriva Ucrainei).

| 3.11. | Instituțiile europene și statele membre trebuie să evite acordarea de ajutoare de stat excesive întreprinderilor, pentru a proteja piața unică, piatra de temelie a Uniunii Europene. Totuși, pentru a permite IMM-urilor să devină digitalizate și să promoveze inovarea, pragul de minimis ar putea fi majorat, întrucât acesta nu împiedică decât în mică măsură concurența. Experiența centrului de inovare digitală (3) trebuie să fie diseminată în întreaga UE. |
| --- | --- |

3.11.

Instituțiile europene și statele membre trebuie să evite acordarea de ajutoare de stat excesive întreprinderilor, pentru a proteja piața unică, piatra de temelie a Uniunii Europene. Totuși, pentru a permite IMM-urilor să devină digitalizate și să promoveze inovarea, pragul de minimis

3

4.   Rolul inovării

Rolul inovării

| 4.1. | Inovarea este esențială pentru a permite Uniunii să atingă obiectivele de zero emisii nete și trebuie introduse pe piață mai multe tehnologii disponibile din punct de vedere comercial. Rolul inovării în întreprinderi este instrumentul esențial pentru introducerea de tehnologii noi și verzi care sunt viabile atât la nivel tehnic, cât și economic. |
| --- | --- |

4.1.

Inovarea este esențială pentru a permite Uniunii să atingă obiectivele de zero emisii nete și trebuie introduse pe piață mai multe tehnologii disponibile din punct de vedere comercial. Rolul inovării în întreprinderi este instrumentul esențial pentru introducerea de tehnologii noi și verzi care sunt viabile atât la nivel tehnic, cât și economic.

| 4.2. | Pe de altă parte, nevoia de a încuraja o piață echitabilă pentru „bunuri verzi reale și fiabile”, folosind achizițiile publice drept factor principal, trebuie să contribuie la extinderea utilizării noilor tehnologii verzi. |
| --- | --- |

4.2.

Pe de altă parte, nevoia de a încuraja o piață echitabilă pentru „bunuri verzi reale și fiabile”, folosind achizițiile publice drept factor principal, trebuie să contribuie la extinderea utilizării noilor tehnologii verzi.

| 4.3. | Europa nu are materii prime, însă propunerea de regulament privind materiile prime critice va promova materiile prime reciclate, produse în țară, pentru industrie. Principalul avantaj competitiv al industriei UE constă în capacitatea sa tehnologică și în forța sa de muncă înalt calificată, ceea ce îi permite să fie lider pe piețele globale. |
| --- | --- |

4.3.

Europa nu are materii prime, însă propunerea de regulament privind materiile prime critice va promova materiile prime reciclate, produse în țară, pentru industrie. Principalul avantaj competitiv al industriei UE constă în capacitatea sa tehnologică și în forța sa de muncă înalt calificată, ceea ce îi permite să fie lider pe piețele globale.

| 4.4. | Acest avantaj competitiv este contestat acum de țările terțe, întrucât singurul instrument pentru menținerea poziției de lider constă în protejarea inovațiilor, în asigurarea echilibrului corect între protecția mediului, a persoanelor și a inovațiilor și accelerarea eliberării autorizațiilor reglementare, nu numai în „domenii speciale”, astfel cum prevede propunerea Comisiei, ci și în altele. Există exemple flagrante de întârzieri nejustificate în acordarea autorizației pentru dezvoltarea de noi instalații industriale. |
| --- | --- |

4.4.

Acest avantaj competitiv este contestat acum de țările terțe, întrucât singurul instrument pentru menținerea poziției de lider constă în protejarea inovațiilor, în asigurarea echilibrului corect între protecția mediului, a persoanelor și a inovațiilor și accelerarea eliberării autorizațiilor reglementare, nu numai în „domenii speciale”, astfel cum prevede propunerea Comisiei, ci și în altele. Există exemple flagrante de întârzieri nejustificate în acordarea autorizației pentru dezvoltarea de noi instalații industriale.

| 4.5. | IMM-urile sunt piatra de temelie a producției europene, iar pentru a stimula decarbonizarea, acestora trebuie să li se acorde o atenție deosebită, cu programe specifice pentru promovarea inovării și a digitalizării eficace. |
| --- | --- |

4.5.

IMM-urile sunt piatra de temelie a producției europene, iar pentru a stimula decarbonizarea, acestora trebuie să li se acorde o atenție deosebită, cu programe specifice pentru promovarea inovării și a digitalizării eficace.

| 4.6. | Întrucât decarbonizarea va necesita investiții uriașe, CESE sugerează ca instituțiile UE să folosească atât Fondul pentru o tranziție justă, cât și NextGenerationEU pentru a oferi sprijin adecvat procesului de decarbonizare. |
| --- | --- |

4.6.

Întrucât decarbonizarea va necesita investiții uriașe, CESE sugerează ca instituțiile UE să folosească atât Fondul pentru o tranziție justă, cât și NextGenerationEU pentru a oferi sprijin adecvat procesului de decarbonizare.

| 4.7. | Infrastructura actuală este inadecvată pentru modificările necesare la nivelul industriei și al societății, iar CESE îndeamnă ferm autoritățile publice să lanseze un program pentru menținerea și îmbunătățirea infrastructurii necesare pentru implementarea fără dificultăți a noilor tehnologii. |
| --- | --- |

4.7.

Infrastructura actuală este inadecvată pentru modificările necesare la nivelul industriei și al societății, iar CESE îndeamnă ferm autoritățile publice să lanseze un program pentru menținerea și îmbunătățirea infrastructurii necesare pentru implementarea fără dificultăți a noilor tehnologii.

| 4.8. | Hidrogenul pare să fie cea mai bună opțiune pentru decarbonizarea industriilor greu de decarbonizat, care nu sunt eligibile pentru electrificarea completă. Inițiativa recentă a UE privind Banca pentru Hidrogen ar contribui la implementarea adecvată a acestei tehnologii, în ceea ce privește cantitatea și prețul. Unele experiențe regionale în ceea ce privește inovarea cu hidrogen sunt foarte utile, reunind mari întreprinderi, centre de cercetare, universități și IMM-uri. |
| --- | --- |

4.8.

Hidrogenul pare să fie cea mai bună opțiune pentru decarbonizarea industriilor greu de decarbonizat, care nu sunt eligibile pentru electrificarea completă. Inițiativa recentă a UE privind Banca pentru Hidrogen ar contribui la implementarea adecvată a acestei tehnologii, în ceea ce privește cantitatea și prețul. Unele experiențe regionale în ceea ce privește inovarea cu hidrogen sunt foarte utile, reunind mari întreprinderi, centre de cercetare, universități și IMM-uri.

5.   Rolul digitalizării

Rolul digitalizării

| 5.1. | Digitalizarea și inovarea contribuie semnificativ la decarbonizarea industriei europene. De fapt, industria, în care converg tehnologia digitală și producția fizică a bunurilor, poate fi considerată un actor esențial în transformarea digitală și în decarbonizarea industrială, favorizând modernizarea proceselor industriale, a produselor și a modelelor de afaceri și având un efect pozitiv asupra productivității. |
| --- | --- |

5.1.

Digitalizarea și inovarea contribuie semnificativ la decarbonizarea industriei europene. De fapt, industria, în care converg tehnologia digitală și producția fizică a bunurilor, poate fi considerată un actor esențial în transformarea digitală și în decarbonizarea industrială, favorizând modernizarea proceselor industriale, a produselor și a modelelor de afaceri și având un efect pozitiv asupra productivității.

| 5.2. | Tehnologiile precum senzorii, comunicarea mașină-mașină, analiza datelor și robotica oferă oportunități pentru întreprinderile producătoare. Prin optimizarea și automatizarea producției, noile tehnologii le pot permite întreprinderilor europene să concureze cu țări care au, în mod tradițional, costuri de producție mai scăzute. |
| --- | --- |

5.2.

Tehnologiile precum senzorii, comunicarea mașină-mașină, analiza datelor și robotica oferă oportunități pentru întreprinderile producătoare. Prin optimizarea și automatizarea producției, noile tehnologii le pot permite întreprinderilor europene să concureze cu țări care au, în mod tradițional, costuri de producție mai scăzute.

| 5.3. | Multe sectoare au fost deja puternic automatizate și resimt în continuare influența tehnologiilor digitale, precum robotica inteligentă pentru asamblare, calculatoarele pentru controlul proceselor din sectorul chimic și imprimarea 3D pentru producția de componente și piese de schimb. Probabil că al doilea val de transformări digitale determinate de inteligența artificială, internetul industrial al obiectelor și Big Data va fi și mai disruptiv și poate genera inegalități între întreprinderi și între regiunile din UE. |
| --- | --- |

5.3.

Multe sectoare au fost deja puternic automatizate și resimt în continuare influența tehnologiilor digitale, precum robotica inteligentă pentru asamblare, calculatoarele pentru controlul proceselor din sectorul chimic și imprimarea 3D pentru producția de componente și piese de schimb. Probabil că al doilea val de transformări digitale determinate de inteligența artificială, internetul industrial al obiectelor și Big Data va fi și mai disruptiv și poate genera inegalități între întreprinderi și între regiunile din UE.

| 5.4. | Cu ajutorul tehnologiei cu senzori, producția poate fi monitorizată și optimizată, de exemplu prin monitorizarea continuă a utilizării echipamentelor de producție, a afluxului de energie, a nevoii de materii prime și de piese de schimb, a calității produselor și a emisiilor. Analiza datelor colectate poate oferi întreprinderii informații privind procesele care funcționează în mod optim și ce anume poate fi îmbunătățit, dar și privind amprenta climatică. |
| --- | --- |

5.4.

Cu ajutorul tehnologiei cu senzori, producția poate fi monitorizată și optimizată, de exemplu prin monitorizarea continuă a utilizării echipamentelor de producție, a afluxului de energie, a nevoii de materii prime și de piese de schimb, a calității produselor și a emisiilor. Analiza datelor colectate poate oferi întreprinderii informații privind procesele care funcționează în mod optim și ce anume poate fi îmbunătățit, dar și privind amprenta climatică.

| 5.5. | Digitalizarea are un potențial important de a reduce impactul industriei asupra climei, însă digitalizarea și gestionarea datelor trebuie să țină cont și de perspectiva climatică. |
| --- | --- |

5.5.

Digitalizarea are un potențial important de a reduce impactul industriei asupra climei, însă digitalizarea și gestionarea datelor trebuie să țină cont și de perspectiva climatică.

6.   Reconversia și perfecționarea profesională

Reconversia și perfecționarea profesională

| 6.1. | Tranziția verde și cea digitală trebuie privite ca o oportunitate de a crea și promova locuri de muncă de înaltă calitate, constituind, totodată, un factor de diversitate în industrie, în special prin afirmarea unor talente feminine, prin deschiderea către lucrători calificați din țări terțe și printr-un efort intens de a face industria atractivă pentru tineri. |
| --- | --- |

6.1.

Tranziția verde și cea digitală trebuie privite ca o oportunitate de a crea și promova locuri de muncă de înaltă calitate, constituind, totodată, un factor de diversitate în industrie, în special prin afirmarea unor talente feminine, prin deschiderea către lucrători calificați din țări terțe și printr-un efort intens de a face industria atractivă pentru tineri.

| 6.2. | Comisia Europeană a prezentat un catalog vast de inițiative dezvoltate în cadrul Agendei europene pentru competențe, precum Pactul european pentru competențe și Anul European al Competențelor 2023. Vor fi create sau extinse parteneriate privind competențele. Vor fi înființate academii pentru industria cu zero emisii nete, pentru a sprijini programele de perfecționare și reconversie profesională în industrii strategice pentru tranziția verde. Ajutoarele de stat și proiectele importante de interes european comun (PIIEC) ar trebui, de asemenea, să ofere resurse financiare suplimentare pentru a sprijini obiectivele în materie de competențe, iar bugetul UE și instrumentul NextGenerationEU oferă deja 64,8 miliarde EUR pentru a sprijini Agenda europeană pentru competențe. Unele proiecte actuale, care se desfășoară sub egida programului Erasmus+, cum ar fi ESSA (4), sunt foarte promițătoare. |
| --- | --- |

6.2.

Comisia Europeană a prezentat un catalog vast de inițiative dezvoltate în cadrul Agendei europene pentru competențe, precum Pactul european pentru competențe și Anul European al Competențelor 2023. Vor fi create sau extinse parteneriate privind competențele. Vor fi înființate academii pentru industria cu zero emisii nete, pentru a sprijini programele de perfecționare și reconversie profesională în industrii strategice pentru tranziția verde. Ajutoarele de stat și proiectele importante de interes european comun (PIIEC) ar trebui, de asemenea, să ofere resurse financiare suplimentare pentru a sprijini obiectivele în materie de competențe, iar bugetul UE și instrumentul NextGenerationEU oferă deja 64,8 miliarde EUR pentru a sprijini Agenda europeană pentru competențe. Unele proiecte actuale, care se desfășoară sub egida programului Erasmus+, cum ar fi ESSA (4

| 6.3. | Dialogul social este esențial pentru o implementare adecvată a noilor tehnologii și pentru a facilita acceptarea viitoarelor modificări ale proceselor de lucru de către lucrători și la nivel social. |
| --- | --- |

6.3.

Dialogul social este esențial pentru o implementare adecvată a noilor tehnologii și pentru a facilita acceptarea viitoarelor modificări ale proceselor de lucru de către lucrători și la nivel social.

| 6.4. | Totuși, pentru a valorifica pe deplin tehnologiile digitale în producție, este important să nu se pună accentul doar pe tehnologie, ci să se urmărească mai degrabă întreprinderea și organizația în ansamblu. Este nevoie de o strategie digitală și de planuri de acțiune pentru ca digitalizarea să poată fi gestionată. |
| --- | --- |

6.4.

Totuși, pentru a valorifica pe deplin tehnologiile digitale în producție, este important să nu se pună accentul doar pe tehnologie, ci să se urmărească mai degrabă întreprinderea și organizația în ansamblu. Este nevoie de o strategie digitală și de planuri de acțiune pentru ca digitalizarea să poată fi gestionată.

| 6.5. | Provocarea constă a asigura că transformarea digitală duce la progrese sociale mai mari și nu lasă pe nimeni în urmă. Lucrătorii trebuie să poată anticipa consecințele noilor evoluții tehnologice și să influențeze deciziile angajatorilor prin intermediul unui drept de participare îmbunătățit. Consecințele tehnologiilor digitale trebuie să fie discutate și să conducă la soluții negociate la toate nivelurile: de întreprindere, de sector, național și european. |
| --- | --- |

6.5.

Provocarea constă a asigura că transformarea digitală duce la progrese sociale mai mari și nu lasă pe nimeni în urmă. Lucrătorii trebuie să poată anticipa consecințele noilor evoluții tehnologice și să influențeze deciziile angajatorilor prin intermediul unui drept de participare îmbunătățit. Consecințele tehnologiilor digitale trebuie să fie discutate și să conducă la soluții negociate la toate nivelurile: de întreprindere, de sector, național și european.

| 6.6. | Forța de muncă a UE trebuie să parcurgă procesul corespunzător de reconversie și perfecționare profesională, pentru a dispune de noile competențe necesare pentru îndeplinirea noilor cerințe profesionale. Competențele actuale trebuie evaluate, în cadrul dialogului social, pentru a stabili dacă sunt sau nu valoroase pentru evoluțiile viitoare. |
| --- | --- |

6.6.

Forța de muncă a UE trebuie să parcurgă procesul corespunzător de reconversie și perfecționare profesională, pentru a dispune de noile competențe necesare pentru îndeplinirea noilor cerințe profesionale. Competențele actuale trebuie evaluate, în cadrul dialogului social, pentru a stabili dacă sunt sau nu valoroase pentru evoluțiile viitoare.

| 6.7. | Menținerea unui dialog social dinamic și eficace va contribui în mod clar la o mai bună implementare și acceptare a noilor tehnologii, reducând la minimum costurile sociale. |
| --- | --- |

6.7.

Menținerea unui dialog social dinamic și eficace va contribui în mod clar la o mai bună implementare și acceptare a noilor tehnologii, reducând la minimum costurile sociale.

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Rolul tehnologiilor de eliminare a carbonului în decarbonizarea industriei europene” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 486, 21.12.2022, p.53).

1

(2)  Legea din 2022 privind reducerea inflației.

2

(3)  https://european-digital-innovation-hubs.ec.europa.eu/

3

(4)  https://www.estep.eu/essa/

4

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/41

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Decarbonizarea flotei de pescuit”

(aviz exploratoriu la solicitarea președinției spaniole)

(2023/C 349/08)

| Raportor: | domnul Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Javier GARAT PÉREZ

domnul Javier GARAT PÉREZ

| Sesizare | Scrisoare din partea președinției spaniole a Consiliului, 30.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 28.6.2023 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  împotrivă/abțineri) | 38/6/1 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 155/0/0 |

Sesizare

Scrisoare din partea președinției spaniole a Consiliului, 30.1.2023

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

28.6.2023

Rezultatul votului (voturi pentru/

împotrivă/abțineri)

38/6/1

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

155/0/0

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută strategia privind tranziția energetică a sectorului pescuitului și acvaculturii din UE (1). CESE recunoaște necesitatea de a reduce emisiile de CO2 și sprijină pe deplin căutarea de alternative energetice durabile, regenerabile și viabile din punct de vedere comercial, precum și reducerea dependenței energetice de țările terțe. CESE solicită societății, întreprinderilor și, în special, sectorului pescuitului să contribuie la realizarea neutralității climatice până în 2050. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută strategia privind tranziția energetică a sectorului pescuitului și acvaculturii din UE (1

2

| 1.2. | CESE reamintește că industria pescuitului este parte a soluției de atenuare a efectelor schimbărilor climatice: pescarii furnizează una dintre cele mai sănătoase proteine animale cu una dintre cele mai scăzute amprente de carbon. De altfel, conform datelor UNCTAD, emisiile produse de acest sector ar reprezenta între 0,1 % și 0,5 % din totalul mondial în 2023; flota europeană, în special, și-a redus emisiile cu 50 % din 1990 (2). Din acest motiv, el este un sector strategic esențial pentru societatea noastră și este esențial pentru aprovizionarea populației și promovarea unei alimentații sănătoase. Acestea fiind spuse, CESE solicită eforturi suplimentare pentru creșterea eficienței energetice și reducerea emisiilor. |
| --- | --- |

1.2.

CESE reamintește că industria pescuitului este parte a soluției de atenuare a efectelor schimbărilor climatice: pescarii furnizează una dintre cele mai sănătoase proteine animale cu una dintre cele mai scăzute amprente de carbon. De altfel, conform datelor UNCTAD, emisiile produse de acest sector ar reprezenta între 0,1 % și 0,5 % din totalul mondial în 2023; flota europeană, în special, și-a redus emisiile cu 50 % din 1990 (2

| 1.3. | CESE solicită un calendar de decarbonizare adecvat și realist, în care evoluțiile tehnologice, logistice și legislative să meargă mână în mână. În caz contrar, se vor înregistra o creștere disproporționată a costurilor (care nu pot fi repercutate asupra prețurilor de vânzare a peștelui, deoarece acesta ar deveni un produs de lux), pierderi ale întreprinderilor, precaritate și șomaj. Costul tranziției nu ar trebui să fie inacceptabil pentru angajatorii și lucrătorii din diferitele sectoare maritime și nu ar trebui să lase pe nimeni în urmă. |
| --- | --- |

1.3.

CESE solicită un calendar de decarbonizare adecvat și realist, în care evoluțiile tehnologice, logistice și legislative să meargă mână în mână. În caz contrar, se vor înregistra o creștere disproporționată a costurilor (care nu pot fi repercutate asupra prețurilor de vânzare a peștelui, deoarece acesta ar deveni un produs de lux), pierderi ale întreprinderilor, precaritate și șomaj. Costul tranziției nu ar trebui să fie inacceptabil pentru angajatorii și lucrătorii din diferitele sectoare maritime și nu ar trebui să lase pe nimeni în urmă.

| 1.4. | CESE recunoaște că dezvoltarea și disponibilitatea globală a tehnologiilor ecologice alternative și inovatoare, a noilor combustibili și a surselor de energie neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon reprezintă cea mai mare provocare cu care se confruntă sectorul pescuitului. Dezvoltarea unor astfel de combustibili și a infrastructurii necesare este esențială pentru ca decarbonizarea să devină o realitate. CESE consideră că hibridizarea este o soluție intermediară, chiar dacă nu implică o abandonare imediată a combustibililor fosili. |
| --- | --- |

1.4.

CESE recunoaște că dezvoltarea și disponibilitatea globală a tehnologiilor ecologice alternative și inovatoare, a noilor combustibili și a surselor de energie neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon reprezintă cea mai mare provocare cu care se confruntă sectorul pescuitului. Dezvoltarea unor astfel de combustibili și a infrastructurii necesare este esențială pentru ca decarbonizarea să devină o realitate. CESE consideră că hibridizarea este o soluție intermediară, chiar dacă nu implică o abandonare imediată a combustibililor fosili.

| 1.5. | CESE subliniază că administrațiile europene și naționale pot utiliza un pachet de soluții energetice pentru a aborda provocările climatice. În prezent, 100 % dintre navele de pescuit funcționează pe motorină. Potrivit specialiștilor, combustibilii din surse regenerabile cu emisii scăzute de carbon și fără origine vegetală reprezintă cea mai viabilă alternativă pe termen scurt pentru ca sectorul pescuitului să renunțe la combustibilii fosili, deși, în prezent, prețurile lor sunt practic duble față de cele ale motorinei și nu sunt încă disponibili decât în foarte mică măsură. Deși aviația urmează o altă cale prin dezvoltarea combustibililor de aviație durabili (SAF) și întrucât alte tehnologii, cum ar fi hidrogenul și energia electrică, sunt mai potrivite pentru sectoare precum transportul maritim și, respectiv, cel rutier decât pentru navele de pescuit, CESE cere un semnal politic clar care să dea prioritate acestor combustibili de substituție în raport cu primii. CESE subliniază că, atâta timp cât acești combustibili alternativi nu sunt dezvoltați, nu pot fi atinse obiectivele ambițioase stabilite atât în Pactul verde european, cât și în pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” (3). |
| --- | --- |

1.5.

CESE subliniază că administrațiile europene și naționale pot utiliza un pachet de soluții energetice pentru a aborda provocările climatice. În prezent, 100 % dintre navele de pescuit funcționează pe motorină. Potrivit specialiștilor, combustibilii din surse regenerabile cu emisii scăzute de carbon și fără origine vegetală reprezintă cea mai viabilă alternativă pe termen scurt pentru ca sectorul pescuitului să renunțe la combustibilii fosili, deși, în prezent, prețurile lor sunt practic duble față de cele ale motorinei și nu sunt încă disponibili decât în foarte mică măsură. Deși aviația urmează o altă cale prin dezvoltarea combustibililor de aviație durabili (SAF) și întrucât alte tehnologii, cum ar fi hidrogenul și energia electrică, sunt mai potrivite pentru sectoare precum transportul maritim și, respectiv, cel rutier decât pentru navele de pescuit, CESE cere un semnal politic clar care să dea prioritate acestor combustibili de substituție în raport cu primii. CESE subliniază că, atâta timp cât acești combustibili alternativi nu sunt dezvoltați, nu pot fi atinse obiectivele ambițioase stabilite atât în Pactul verde european, cât și în pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” (3

| 1.6. | CESE consideră că costul uriaș al decarbonizării unui sector dificil de electrificat, cum este cel al pescuitului, depășește cu mult domeniul de aplicare al finanțării europene. Provocarea va fi aceea de a menține în viață sectorul pescuitului și contribuția sa la securitatea alimentară. Este esențial să existe sprijin instituțional și măsuri specifice de finanțare și creditare care să ajungă la toate statele membre și la flotele acestora. În acest sens, CESE este preocupat de limitările actuale ale Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA), care, după cum recunoaște Comisia însăși, nu contribuie la realizarea acestei tranziții. În plus, pentru a acoperi aceste costuri, CESE solicită să fie analizate alte surse de finanțare, cum ar fi Banca Europeană de Investiții, să se utilizeze taxele tarifare pentru ajustarea la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon și să se mobilizeze resursele legate de impozitarea energiei, realocându-le sectorului pescuitului. CESE subliniază că flota din Europa are, în medie, 31,5 ani (4) și invită Comisia Europeană să propună crearea unui fond de urgență care să accelereze decarbonizarea. Comitetul solicită, de asemenea, o mai mare complementaritate între politicile existente și fondurile de coeziune și de dezvoltare regională, pentru a contribui la canalizarea fondurilor și pentru a evita concurența între regiuni. |
| --- | --- |

1.6.

CESE consideră că costul uriaș al decarbonizării unui sector dificil de electrificat, cum este cel al pescuitului, depășește cu mult domeniul de aplicare al finanțării europene. Provocarea va fi aceea de a menține în viață sectorul pescuitului și contribuția sa la securitatea alimentară. Este esențial să existe sprijin instituțional și măsuri specifice de finanțare și creditare care să ajungă la toate statele membre și la flotele acestora. În acest sens, CESE este preocupat de limitările actuale ale Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA), care, după cum recunoaște Comisia însăși, nu contribuie la realizarea acestei tranziții. În plus, pentru a acoperi aceste costuri, CESE solicită să fie analizate alte surse de finanțare, cum ar fi Banca Europeană de Investiții, să se utilizeze taxele tarifare pentru ajustarea la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon și să se mobilizeze resursele legate de impozitarea energiei, realocându-le sectorului pescuitului. CESE subliniază că flota din Europa are, în medie, 31,5 ani (4

| 1.7. | CESE observă că orice schimbare a sursei de energie va necesita noi nave de design inovator, cu o capacitate mai mare la bord („tonaj brut”), pentru a găzdui utilaje noi. Cu toate acestea, definiția și limitele capacității de pescuit stabilite în politica comună în domeniul pescuitului împiedică astfel de progrese. Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să revizuiască definiția capacității de pescuit pentru a putea pune în aplicare noile tehnologii legate de tranziția energetică. |
| --- | --- |

1.7.

CESE observă că orice schimbare a sursei de energie va necesita noi nave de design inovator, cu o capacitate mai mare la bord („tonaj brut”), pentru a găzdui utilaje noi. Cu toate acestea, definiția și limitele capacității de pescuit stabilite în politica comună în domeniul pescuitului împiedică astfel de progrese. Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să revizuiască definiția capacității de pescuit pentru a putea pune în aplicare noile tehnologii legate de tranziția energetică.

| 1.8. | Comitetul solicită ca, până când noile tehnologii de propulsie vor fi disponibile pe piață, iar cadrul legislativ va permite modernizarea, instalarea și utilizarea unor astfel de tehnologii, UE să nu introducă taxe pe carburantul (motorina) utilizat pentru operațiunile de pescuit. |
| --- | --- |

1.8.

Comitetul solicită ca, până când noile tehnologii de propulsie vor fi disponibile pe piață, iar cadrul legislativ va permite modernizarea, instalarea și utilizarea unor astfel de tehnologii, UE să nu introducă taxe pe carburantul (motorina) utilizat pentru operațiunile de pescuit.

| 1.9. | CESE felicită Comisia pentru propunerea de instituire a noului parteneriat multilateral pentru tranziția energetică. CESE consideră că este esențial să se consulte nu numai sectorul pescuitului, ci și sindicatele lucrătorilor, experții tehnici, șantierele navale, inginerii și reprezentanții porturilor pentru a găsi soluții concrete, practice și durabile. CESE solicită un plan cuprinzător de consolidare a capacității europene de a construi nave de pescuit ecologice, care ar trebui să prevadă un tratament fiscal deosebit de favorabil pentru șantierele navale. |
| --- | --- |

1.9.

CESE felicită Comisia pentru propunerea de instituire a noului parteneriat multilateral pentru tranziția energetică. CESE consideră că este esențial să se consulte nu numai sectorul pescuitului, ci și sindicatele lucrătorilor, experții tehnici, șantierele navale, inginerii și reprezentanții porturilor pentru a găsi soluții concrete, practice și durabile. CESE solicită un plan cuprinzător de consolidare a capacității europene de a construi nave de pescuit ecologice, care ar trebui să prevadă un tratament fiscal deosebit de favorabil pentru șantierele navale.

| 1.10. | În special, CESE solicită promovarea proiectelor-pilot cu privire la noi surse de energie, crearea unor lanțuri valorice inovatoare maritimo-industriale, punerea la dispoziție de noi tehnologii necunoscute de utilizatori, crearea de locuri de muncă durabile prin dezvoltarea unei noi activități industriale și consolidarea economiei circulare. CESE solicită, de asemenea, alocarea de resurse pentru formarea personalului, în vederea gestionării noilor tehnologii la bord într-un mod sigur și eficient. Singura modalitate de a face față în mod echitabil impactului tranziției este de a evita ca o sarcină disproporționată să cadă asupra lucrătorilor sau a întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.10.

În special, CESE solicită promovarea proiectelor-pilot cu privire la noi surse de energie, crearea unor lanțuri valorice inovatoare maritimo-industriale, punerea la dispoziție de noi tehnologii necunoscute de utilizatori, crearea de locuri de muncă durabile prin dezvoltarea unei noi activități industriale și consolidarea economiei circulare. CESE solicită, de asemenea, alocarea de resurse pentru formarea personalului, în vederea gestionării noilor tehnologii la bord într-un mod sigur și eficient. Singura modalitate de a face față în mod echitabil impactului tranziției este de a evita ca o sarcină disproporționată să cadă asupra lucrătorilor sau a întreprinderilor.

| 1.11. | CESE ar dori să profite de ocazia oferită de acest aviz exploratoriu pentru a plasa problema decarbonizării într-un cadru strategic mai larg. Ultimul capitol prezintă o viziune pentru viitorul unui sector al pescuitului sustenabil în UE, care ar trebui să ghideze activitatea viitoare a Comitetului. |
| --- | --- |

1.11.

CESE ar dori să profite de ocazia oferită de acest aviz exploratoriu pentru a plasa problema decarbonizării într-un cadru strategic mai larg. Ultimul capitol prezintă o viziune pentru viitorul unui sector al pescuitului sustenabil în UE, care ar trebui să ghideze activitatea viitoare a Comitetului.

2.   Context

Context

| 2.1. | La 21 februarie 2023, Comisia Europeană a publicat strategia pentru tranziția energetică a sectorului pescuitului și acvaculturii din UE. Strategia subliniază necesitatea de a reduce dependența de combustibilii fosili și de a trece, cât mai curând posibil, la surse de energie regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, în conformitate cu ambițiile Pactului verde european de a atinge neutralitatea climatică în UE până în 2050. |
| --- | --- |

2.1.

La 21 februarie 2023, Comisia Europeană a publicat strategia pentru tranziția energetică a sectorului pescuitului și acvaculturii din UE. Strategia subliniază necesitatea de a reduce dependența de combustibilii fosili și de a trece, cât mai curând posibil, la surse de energie regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, în conformitate cu ambițiile Pactului verde european de a atinge neutralitatea climatică în UE până în 2050.

| 2.2. | Comisia observă că energia este una dintre principalele componente ale costurilor de funcționare ale sectorului pescuitului și acvaculturii din UE. Creșterea prețurilor la energie a dus la o creștere de peste două ori a prețurilor motorinei maritime în 2022 comparativ cu prețurile medii din 2021, punând o presiune enormă asupra viabilității economice a flotei UE și asupra activităților de acvacultură. În acest context, o proporție de aproximativ 40 % din flota de coastă, 66 % din flota de pescuit în mare liberă și 87 % din flota de pescuit în ape îndepărtate nu a fost profitabilă în raport cu prețurile energiei din 2022. Prin urmare, pentru a continua să funcționeze, o mare parte a sectorului pescuitului și acvaculturii a trebuit să recurgă la sprijin financiar din partea statelor membre și la instrumentele financiare disponibile ale UE. |
| --- | --- |

2.2.

Comisia observă că energia este una dintre principalele componente ale costurilor de funcționare ale sectorului pescuitului și acvaculturii din UE. Creșterea prețurilor la energie a dus la o creștere de peste două ori a prețurilor motorinei maritime în 2022 comparativ cu prețurile medii din 2021, punând o presiune enormă asupra viabilității economice a flotei UE și asupra activităților de acvacultură. În acest context, o proporție de aproximativ 40 % din flota de coastă, 66 % din flota de pescuit în mare liberă și 87 % din flota de pescuit în ape îndepărtate nu a fost profitabilă în raport cu prețurile energiei din 2022. Prin urmare, pentru a continua să funcționeze, o mare parte a sectorului pescuitului și acvaculturii a trebuit să recurgă la sprijin financiar din partea statelor membre și la instrumentele financiare disponibile ale UE.

| 2.3. | Comisia Europeană subliniază, în acest sens, vulnerabilitatea structurală a sectorului pescuitului și acvaculturii din UE. Pentru a schimba această situație, comunicarea propune mai multe linii de acțiune:






  — | tehnologii și practici inovatoare pentru tranziția energetică; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Comisia Europeană subliniază, în acest sens, vulnerabilitatea structurală a sectorului pescuitului și acvaculturii din UE. Pentru a schimba această situație, comunicarea propune mai multe linii de acțiune:

—

tehnologii și practici inovatoare pentru tranziția energetică;

| — | un cadru de reglementare și financiar pentru pescuit adaptat tranziției energetice; |
| --- | --- |

—

un cadru de reglementare și financiar pentru pescuit adaptat tranziției energetice;

| — | identificarea și soluționarea provocărilor și a barierelor din calea tranziției energetice; |
| --- | --- |

—

identificarea și soluționarea provocărilor și a barierelor din calea tranziției energetice;

| — | facilitarea tranziției energetice în sectorul pescuitului: crearea de platforme și studii. |
| --- | --- |

—

facilitarea tranziției energetice în sectorul pescuitului: crearea de platforme și studii.

3.   Observații generale

Observații generale

Emisii

Emisii

| 3.1. | CESE se alătură angajamentului de a se ajunge la o amprentă de carbon neutră până în 2050 și subliniază necesitatea de a accelera tranziția energetică și decarbonizarea sectorului pescuitului. Această tranziție trebuie să fie echilibrată, astfel încât costurile legate de adaptare să fie distribuite între toți operatorii într-un mod care să nu denatureze capacitățile operaționale. În plus, aceasta trebuie să fie fezabilă și să ia în considerare caracteristicile specifice ale flotei (în special dimensiunea și capacitatea operațională a navei), astfel încât structura de producție să fie în măsură să utilizeze noi tehnologii pentru a introduce noi metode de propulsie. |
| --- | --- |

3.1.

CESE se alătură angajamentului de a se ajunge la o amprentă de carbon neutră până în 2050 și subliniază necesitatea de a accelera tranziția energetică și decarbonizarea sectorului pescuitului. Această tranziție trebuie să fie echilibrată, astfel încât costurile legate de adaptare să fie distribuite între toți operatorii într-un mod care să nu denatureze capacitățile operaționale. În plus, aceasta trebuie să fie fezabilă și să ia în considerare caracteristicile specifice ale flotei (în special dimensiunea și capacitatea operațională a navei), astfel încât structura de producție să fie în măsură să utilizeze noi tehnologii pentru a introduce noi metode de propulsie.

| 3.2. | În timp ce emisiile de GES de care e responsabil sectorul transportului maritim au crescut la nivel mondial în ultimii ani, emisiile provenite de la flota de pescuit a UE au scăzut cu până la 50 % (5) datorită îmbunătățirii eficienței energetice (a se vedea exemplele de la punctele 4.11 și 4.12) și reducerii dimensiunii flotei. În ceea ce privește acest ultim punct, în pofida extinderilor UE, numărul navelor UE în 2020 a fost de 73 716 (6), față de 103 834 în 1996, ceea ce înseamnă cu 30 000 mai puține nave de pescuit în 25 ani, dintre care doar 56 111 de nave active (75 % dintre ele măsurând sub 12 metri). Cifrele europene sunt cu atât mai mici în raport cu cifrele globale, deoarece, în 2020, la nivel mondial exista o flotă estimată la 4,1 milioane de nave de pescuit (7). Se estimează că, cu 564 000 de nave, China deține cea mai mare flotă de pescuit din lume. În ceea ce privește producția de pescuit, China a realizat aproape 15 % din capturile globale în 2020, în timp ce UE e responsabilă pentru 4 % din capturile globale. Având în vedere cele de mai sus, este esențial să se mențină o flotă de pescuit europeană modernă și competitivă. |
| --- | --- |

3.2.

În timp ce emisiile de GES de care e responsabil sectorul transportului maritim au crescut la nivel mondial în ultimii ani, emisiile provenite de la flota de pescuit a UE au scăzut cu până la 50 % (5

6

7

| 3.3. | Pentru a evalua progresele înregistrate în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2 ale flotei, CESE consideră că este esențial să se definească un an de referință prin care să nu se penalizeze sectorul, să i se recunoască eforturile și să fie în continuare încurajat către neutralitate. CESE recunoaște progresele înregistrate de flota UE pe calea către neutralitatea climatică începând din 1990. Prin urmare, consideră că stabilirea anului 2005 sau 2008 ca an de referință pentru reducerea emisiilor de către sectorul pescuitului pur și simplu nu ar recunoaște progresele realizate și ar penaliza această industrie, având în vedere particularitățile și limitările asociate acesteia. |
| --- | --- |

3.3.

Pentru a evalua progresele înregistrate în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2

Trecerea la surse de energie regenerabile și cu emisii scăzute sau fără emisii de dioxid de carbon

Trecerea la surse de energie regenerabile și cu emisii scăzute sau fără emisii de dioxid de carbon

| 3.4. | Sectorul pescuitului este complet dependent de combustibilii fosili, ceea ce înseamnă că orice soluție trebuie luată în considerare pe termen mediu și lung. Cu toate acestea, având în vedere necesitatea de a combate schimbările climatice și de a profita de progresele tehnologice din alte sectoare, căutarea de soluții pentru sectorul pescuitului trebuie inițiată imediat, cu sprijinul unui fond de urgență pentru accelerarea decarbonizării. |
| --- | --- |

3.4.

Sectorul pescuitului este complet dependent de combustibilii fosili, ceea ce înseamnă că orice soluție trebuie luată în considerare pe termen mediu și lung. Cu toate acestea, având în vedere necesitatea de a combate schimbările climatice și de a profita de progresele tehnologice din alte sectoare, căutarea de soluții pentru sectorul pescuitului trebuie inițiată imediat, cu sprijinul unui fond de urgență pentru accelerarea decarbonizării.

| 3.5. | CESE subliniază, ca măsuri mai realiste pe termen scurt, soluții mixte, cum ar fi introducerea motoarelor hibride, tehnologiile regenerabile existente în mod complementar sau auxiliar (solară, eoliană, electrică), precum și utilizarea unor combustibili alternativi avansați (care nu sunt obținuți din culturi alimentare și furajere). |
| --- | --- |

3.5.

CESE subliniază, ca măsuri mai realiste pe termen scurt, soluții mixte, cum ar fi introducerea motoarelor hibride, tehnologiile regenerabile existente în mod complementar sau auxiliar (solară, eoliană, electrică), precum și utilizarea unor combustibili alternativi avansați (care nu sunt obținuți din culturi alimentare și furajere).

| 3.6. | CESE subliniază compatibilitatea combustibililor din surse regenerabile cu emisii scăzute de carbon cu motoarele cu combustie convenționale, cu sistemele de alimentare existente și cu producția acestora. În plus, distribuția acestora poate fi realizată prin utilizarea instalațiilor industriale existente, cum ar fi rafinăriile. De asemenea, combustibilii ecologici sporesc independența energetică a Europei, deoarece, pentru producerea lor, se utilizează materii prime autohtone, spre deosebire de petrolul sau mineralele necesare pentru producția de baterii. Acești combustibili creează, de asemenea, oportunități importante de creare de locuri de muncă și de bunăstare industrială, iar rolul lor poate fi esențial pentru stimularea economică a Europei. Cu toate acestea, ar trebui să se ia în considerare că, în prezent, combustibilii din surse regenerabile cu emisii scăzute de carbon sunt mai scumpi decât motorina și nu sunt încă disponibili decât în foarte mică măsură. |
| --- | --- |

3.6.

CESE subliniază compatibilitatea combustibililor din surse regenerabile cu emisii scăzute de carbon cu motoarele cu combustie convenționale, cu sistemele de alimentare existente și cu producția acestora. În plus, distribuția acestora poate fi realizată prin utilizarea instalațiilor industriale existente, cum ar fi rafinăriile. De asemenea, combustibilii ecologici sporesc independența energetică a Europei, deoarece, pentru producerea lor, se utilizează materii prime autohtone, spre deosebire de petrolul sau mineralele necesare pentru producția de baterii. Acești combustibili creează, de asemenea, oportunități importante de creare de locuri de muncă și de bunăstare industrială, iar rolul lor poate fi esențial pentru stimularea economică a Europei. Cu toate acestea, ar trebui să se ia în considerare că, în prezent, combustibilii din surse regenerabile cu emisii scăzute de carbon sunt mai scumpi decât motorina și nu sunt încă disponibili decât în foarte mică măsură.

| 3.7. | CESE subliniază că unele dintre noile surse alternative de propulsie, cum ar fi energia electrică, se scumpiseră înainte de invadarea neprovocată a Ucrainei de către Rusia. Prin urmare, UE trebuie să ia în considerare faptul că trecerea de la combustibilii fosili la alte surse regenerabile de energie nu va conduce întotdeauna la reducerea costurilor. |
| --- | --- |

3.7.

CESE subliniază că unele dintre noile surse alternative de propulsie, cum ar fi energia electrică, se scumpiseră înainte de invadarea neprovocată a Ucrainei de către Rusia. Prin urmare, UE trebuie să ia în considerare faptul că trecerea de la combustibilii fosili la alte surse regenerabile de energie nu va conduce întotdeauna la reducerea costurilor.

Necesitatea reînnoirii flotei și a mecanismelor de finanțare adecvate

Necesitatea reînnoirii flotei și a mecanismelor de finanțare adecvate

| 3.8. | Pe lângă necesitatea de a elimina lacunele în materie de cunoștințe tehnologice și inovare, există un factor limitativ intrinsec actualei flote de pescuit europene: navele au vârste medii de peste 30 de ani. Din acest motiv, companiile de transport maritim nu pot lua în calcul majoritatea investițiilor posibile pentru modernizarea flotei. CESE consideră că simpla schimbare a motorului nu este nici suficientă, nici fezabilă pe nave atât de vechi. Prin urmare, este esențial să se pună în aplicare un plan de reînnoire a flotei UE, pentru a finaliza procesul unui pescuit sustenabil cu nave moderne, din secolul al XXI-lea. Această strategie ar contribui, de asemenea, la îmbunătățirea perspectivelor socioeconomice ale flotei. |
| --- | --- |

3.8.

Pe lângă necesitatea de a elimina lacunele în materie de cunoștințe tehnologice și inovare, există un factor limitativ intrinsec actualei flote de pescuit europene: navele au vârste medii de peste 30 de ani. Din acest motiv, companiile de transport maritim nu pot lua în calcul majoritatea investițiilor posibile pentru modernizarea flotei. CESE consideră că simpla schimbare a motorului nu este nici suficientă, nici fezabilă pe nave atât de vechi. Prin urmare, este esențial să se pună în aplicare un plan de reînnoire a flotei UE, pentru a finaliza procesul unui pescuit sustenabil cu nave moderne, din secolul al XXI-lea. Această strategie ar contribui, de asemenea, la îmbunătățirea perspectivelor socioeconomice ale flotei.

| 3.9. | CESE salută propunerea Comisiei de a elabora un ghid și o bază de date specifice privind finanțarea și instrumentele de finanțare ale UE pentru tranziția energetică. Cu toate acestea, programul Orizont Europa al UE nu prevede, în prezent, o cerere specifică de propuneri în domeniul pescuitului. În plus, există puternice constrângeri de finanțare în cadrul noului FEAMPA, deoarece acesta oferă doar rate scăzute de sprijin pentru investițiile în flotă, iar subvențiile sunt condiționate de dimensiunea navelor (de exemplu, măsurile de finanțare pentru înlocuirea motoarelor sunt limitate la nave mai mici de 24 m). În plus, finanțarea este puternic condiționată de factori precum echilibrul flotei, absența încălcărilor grave și capacitatea de pescuit, care, din păcate, continuă să fie măsurată în mod deficitar. Având în vedere cele de mai sus, CESE consideră că este esențial să se instituie un fond specific și linii de credit pentru modernizarea și reînnoirea flotei. |
| --- | --- |

3.9.

CESE salută propunerea Comisiei de a elabora un ghid și o bază de date specifice privind finanțarea și instrumentele de finanțare ale UE pentru tranziția energetică. Cu toate acestea, programul Orizont Europa al UE nu prevede, în prezent, o cerere specifică de propuneri în domeniul pescuitului. În plus, există puternice constrângeri de finanțare în cadrul noului FEAMPA, deoarece acesta oferă doar rate scăzute de sprijin pentru investițiile în flotă, iar subvențiile sunt condiționate de dimensiunea navelor (de exemplu, măsurile de finanțare pentru înlocuirea motoarelor sunt limitate la nave mai mici de 24 m). În plus, finanțarea este puternic condiționată de factori precum echilibrul flotei, absența încălcărilor grave și capacitatea de pescuit, care, din păcate, continuă să fie măsurată în mod deficitar. Având în vedere cele de mai sus, CESE consideră că este esențial să se instituie un fond specific și linii de credit pentru modernizarea și reînnoirea flotei.

Obstacole în calea tranziției energetice

Obstacole în calea tranziției energetice

| 3.10. | Ca regulă generală, sursele alternative de energie necesită mai mult spațiu și constituie un pericol suplimentar pentru siguranța la bord. Cu toate acestea, spre deosebire de industria transportului maritim, în UE, sectorul pescuitului trebuie să se confrunte cu constrângeri de capacitate în ceea ce privește tonajul brut (spațiu), ceea ce face și mai dificilă instalarea de noi tehnologii la bordul navelor și realizarea de investiții. În acest sens, ar trebui remarcat faptul că aplicarea unor tehnologii de decarbonizare navelor de pescuit la scară mică este și mai dificilă. |
| --- | --- |

3.10.

Ca regulă generală, sursele alternative de energie necesită mai mult spațiu și constituie un pericol suplimentar pentru siguranța la bord. Cu toate acestea, spre deosebire de industria transportului maritim, în UE, sectorul pescuitului trebuie să se confrunte cu constrângeri de capacitate în ceea ce privește tonajul brut (spațiu), ceea ce face și mai dificilă instalarea de noi tehnologii la bordul navelor și realizarea de investiții. În acest sens, ar trebui remarcat faptul că aplicarea unor tehnologii de decarbonizare navelor de pescuit la scară mică este și mai dificilă.

| 3.11. | CESE subliniază că definirea inadecvată a capacității de pescuit în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) face dificilă, în general, nu numai modernizarea flotei pentru a instala noi tehnologii, ci și realizarea de îmbunătățiri în materie de condiții sociale și de siguranță. Spațiul de la bord destinat bucătăriei, cabinelor, toaletelor sau zonelor de agrement, care nu are nicio legătură cu capacitatea de a captura sau de a depozita pește, este acum luat în considerare în măsurarea capacității de pescuit. PCP este în contradicție clară cu cerințele prevăzute în legislația socială (8), cum ar fi Convenția C188 a OIM privind munca în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

3.11.

CESE subliniază că definirea inadecvată a capacității de pescuit în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) face dificilă, în general, nu numai modernizarea flotei pentru a instala noi tehnologii, ci și realizarea de îmbunătățiri în materie de condiții sociale și de siguranță. Spațiul de la bord destinat bucătăriei, cabinelor, toaletelor sau zonelor de agrement, care nu are nicio legătură cu capacitatea de a captura sau de a depozita pește, este acum luat în considerare în măsurarea capacității de pescuit. PCP este în contradicție clară cu cerințele prevăzute în legislația socială (8

| 3.12. | CESE consideră că strategia pentru tranziția energetică ar trebui să țină seama de acești factori și, prin urmare, să propună o revizuire a măsurilor în materie de capacitate, pentru a permite introducerea de noi tehnologii și modernizarea flotei. Noile măsuri care ar putea fi utilizate sunt „tonajul net” sau formulele utilizate în Norvegia și Islanda, care exclud din calcul zonele destinate timpului liber și odinei lucrătorilor, în funcție de factori precum cota alocată sau dimensiunea navei. Această revizuire ar facilita, de asemenea, includerea îmbunătățirilor aduse spațiului locativ necesare pentru a face acest sector mai atractiv pentru forța de muncă tânără, pentru a aborda decalajul dintre generații și pentru a facilita incluziunea femeilor în sectorul pescuitului. |
| --- | --- |

3.12.

CESE consideră că strategia pentru tranziția energetică ar trebui să țină seama de acești factori și, prin urmare, să propună o revizuire a măsurilor în materie de capacitate, pentru a permite introducerea de noi tehnologii și modernizarea flotei. Noile măsuri care ar putea fi utilizate sunt „tonajul net” sau formulele utilizate în Norvegia și Islanda, care exclud din calcul zonele destinate timpului liber și odinei lucrătorilor, în funcție de factori precum cota alocată sau dimensiunea navei. Această revizuire ar facilita, de asemenea, includerea îmbunătățirilor aduse spațiului locativ necesare pentru a face acest sector mai atractiv pentru forța de muncă tânără, pentru a aborda decalajul dintre generații și pentru a facilita incluziunea femeilor în sectorul pescuitului.

Impozitarea combustibililor tradiționali

Impozitarea combustibililor tradiționali

| 3.13. | Întrucât asumarea unor noi lucrări va reprezenta un exercițiu de risc economic pentru proprietarii de nave din UE, CESE solicită adoptarea unor politici care să ofere securitate juridică companiilor de transport maritim. Prin urmare, este important să se înghețe introducerea de noi taxe pe carburantul tradițional pentru pescuit (motorină), atâta timp cât noile tehnologii de propulsie și de combustibili nu sunt disponibile pe piață și cadrele legislative pentru abordarea renovărilor necesare sunt pe deplin instituite; contrariul nu ar face decât să penalizeze sectorul. |
| --- | --- |

3.13.

Întrucât asumarea unor noi lucrări va reprezenta un exercițiu de risc economic pentru proprietarii de nave din UE, CESE solicită adoptarea unor politici care să ofere securitate juridică companiilor de transport maritim. Prin urmare, este important să se înghețe introducerea de noi taxe pe carburantul tradițional pentru pescuit (motorină), atâta timp cât noile tehnologii de propulsie și de combustibili nu sunt disponibile pe piață și cadrele legislative pentru abordarea renovărilor necesare sunt pe deplin instituite; contrariul nu ar face decât să penalizeze sectorul.

Parteneriatul UE pentru tranziția energetică în domeniul pescuitului și acvaculturii

Parteneriatul UE pentru tranziția energetică în domeniul pescuitului și acvaculturii

| 3.14. | Acest sector nu dispune de orientări, nici din partea furnizorilor de tehnologie, nici din partea factorilor de decizie politică, cu privire la direcția pe care ar trebui să o adopte pentru decarbonizare. Prin urmare, CESE salută inițiativa Comisiei de a înființa un grup de experți care să ofere consiliere cu privire la diferitele alternative disponibile, progresele viitoare, evoluțiile pieței etc. Ar fi deosebit de important să se identifice tehnologiile care funcționează cel mai bine pentru fiecare segment de flotă și regiune, putând fi necesară combinarea diferitelor surse de energie. În plus, va fi util să se desfășoare campanii de informare și de sensibilizare destinate lanțului maritimo-industrial pentru a stimula decarbonizarea. |
| --- | --- |

3.14.

Acest sector nu dispune de orientări, nici din partea furnizorilor de tehnologie, nici din partea factorilor de decizie politică, cu privire la direcția pe care ar trebui să o adopte pentru decarbonizare. Prin urmare, CESE salută inițiativa Comisiei de a înființa un grup de experți care să ofere consiliere cu privire la diferitele alternative disponibile, progresele viitoare, evoluțiile pieței etc. Ar fi deosebit de important să se identifice tehnologiile care funcționează cel mai bine pentru fiecare segment de flotă și regiune, putând fi necesară combinarea diferitelor surse de energie. În plus, va fi util să se desfășoare campanii de informare și de sensibilizare destinate lanțului maritimo-industrial pentru a stimula decarbonizarea.

Economia albastră

Economia albastră

| 3.15. | Economia albastră acoperă toate activitățile economice care depind de mare. Diferitele sectoare care alcătuiesc economia albastră sunt interdependente (pescuitul, biotehnologia, navigația, transportul maritim, acvacultura, șantierele navale, lanțul de aprovizionare, logistica și transporturile), deoarece se bazează pe competențe comune și pe infrastructuri partajate (porturi, rețele de logistică și distribuție a energiei electrice), precum și pe utilizarea durabilă a resurselor marine. CESE subliniază necesitatea de a pune în aplicare o strategie globală de decarbonizare și de a găsi sinergii între diferitele verigi ale lanțului. În plus, CESE solicită resurse umane și competențe adecvate pentru a proiecta, a construi și a exploata navele moderne. Atragerea forței de muncă calificate este indispensabilă. |
| --- | --- |

3.15.

Economia albastră acoperă toate activitățile economice care depind de mare. Diferitele sectoare care alcătuiesc economia albastră sunt interdependente (pescuitul, biotehnologia, navigația, transportul maritim, acvacultura, șantierele navale, lanțul de aprovizionare, logistica și transporturile), deoarece se bazează pe competențe comune și pe infrastructuri partajate (porturi, rețele de logistică și distribuție a energiei electrice), precum și pe utilizarea durabilă a resurselor marine. CESE subliniază necesitatea de a pune în aplicare o strategie globală de decarbonizare și de a găsi sinergii între diferitele verigi ale lanțului. În plus, CESE solicită resurse umane și competențe adecvate pentru a proiecta, a construi și a exploata navele moderne. Atragerea forței de muncă calificate este indispensabilă.

4.   Observații specifice

Observații specifice

Combustibili avansați

Combustibili avansați

| 4.1. | CESE subliniază potențialul pe care îl au combustibilii avansați care nu sunt obținuți din culturi alimentare și furajere în domeniul economiei circulare, al luptei împotriva depopulării zonelor rurale costiere și, bineînțeles, al consolidării independenței energetice a UE. În conformitate cu obiectivele stabilite de UE privind neutralitatea emisiilor de CO2, emisiile nete de CO2 ale unor astfel de combustibili alternativi în momentul combustiei în motoare pot scădea la zero dacă sunt produși cu energie electrică din surse regenerabile. |
| --- | --- |

4.1.

CESE subliniază potențialul pe care îl au combustibilii avansați care nu sunt obținuți din culturi alimentare și furajere în domeniul economiei circulare, al luptei împotriva depopulării zonelor rurale costiere și, bineînțeles, al consolidării independenței energetice a UE. În conformitate cu obiectivele stabilite de UE privind neutralitatea emisiilor de CO2

2

| 4.2. | Din diverse motive, Comisia limitează utilizarea biocombustibililor pe bază de plante, aspect pe care CESE l-a salutat în diverse avize. Cu toate acestea, nu există o strategie clară pentru dezvoltarea și introducerea combustibililor alternativi, care ar fi importante nu numai pentru sectorul pescuitului, ci și pentru alte industrii. De asemenea, nu există o ierarhizare cu privire la care dintre sectoarele greu de decarbonizat (dintre care pescuitul este unul) ar trebui să aibă acces prioritar la astfel de combustibili. Acest lucru complică eforturile sectorului pescuitului de a promova cât mai curând posibil decarbonizarea. CESE subliniază că combustibilii din surse regenerabile cu emisii scăzute de carbon reprezintă o opțiune de bun simț pe această cale către decarbonizarea sectoarelor dificil de electrificat, cum ar fi pescuitul. Combustibilii alternativi avansați care nu sunt obținuți din culturi alimentare și furajere vor fi mai scumpi, din cauza rarității lor și a tehnologiei mai exigente. De aceea, așa cum a subliniat CESE anterior (9), trebuie redus decalajul dintre combustibilii fosili și cei alternativi în ceea ce privește prețul, iar combustibilii mai curați trebuie să devină mai accesibili și disponibili pe scară largă. |
| --- | --- |

4.2.

Din diverse motive, Comisia limitează utilizarea biocombustibililor pe bază de plante, aspect pe care CESE l-a salutat în diverse avize. Cu toate acestea, nu există o strategie clară pentru dezvoltarea și introducerea combustibililor alternativi, care ar fi importante nu numai pentru sectorul pescuitului, ci și pentru alte industrii. De asemenea, nu există o ierarhizare cu privire la care dintre sectoarele greu de decarbonizat (dintre care pescuitul este unul) ar trebui să aibă acces prioritar la astfel de combustibili. Acest lucru complică eforturile sectorului pescuitului de a promova cât mai curând posibil decarbonizarea. CESE subliniază că combustibilii din surse regenerabile cu emisii scăzute de carbon reprezintă o opțiune de bun simț pe această cale către decarbonizarea sectoarelor dificil de electrificat, cum ar fi pescuitul. Combustibilii alternativi avansați care nu sunt obținuți din culturi alimentare și furajere vor fi mai scumpi, din cauza rarității lor și a tehnologiei mai exigente. De aceea, așa cum a subliniat CESE anterior (9

| 4.3. | CESE subliniază că biomotorinele existente provin din culturi (ulei de palmier, rapiță, soia și floarea soarelui) incompatibile cu o decarbonizare deplină; în plus, nu există suficientă materie primă. Soluția (care nu este încă disponibilă) ar fi combinarea motorinei actuale cu cantități tot mai mari de electro-motorină, un combustibil sintetic fabricat din hidrogen electrolitic din surse regenerabile și CO2 captat. Acești e-combustibili sunt produși din dioxid de carbon care a fost captat în prealabil din atmosferă sau din procese industriale care produc CO2, înainte ca acesta să fie eliberat. |
| --- | --- |

4.3.

CESE subliniază că biomotorinele existente provin din culturi (ulei de palmier, rapiță, soia și floarea soarelui) incompatibile cu o decarbonizare deplină; în plus, nu există suficientă materie primă. Soluția (care nu este încă disponibilă) ar fi combinarea motorinei actuale cu cantități tot mai mari de electro-motorină, un combustibil sintetic fabricat din hidrogen electrolitic din surse regenerabile și CO2

2

| 4.4. | La început, combustibilii sustenabili avansați nu vor fi produși în cantități suficiente pentru a satisface cererea industriei pescuitului. Aproximativ 50 de milioane de tone la nivel mondial în 2050 (transportul maritim consumă în prezent aproximativ 300 Mt, iar transportul rutier greu aproximativ 900 Mt). Cu toate acestea, până atunci, se preconizează că camioanele vor fi electrificate, astfel încât ar putea fi de așteptat ca totalitatea biomotorinei să fie destinată utilizării maritime. În 2020, sectorul pescuitului din Europa a consumat aproximativ 1 900 de milioane de litri de motorină de uz maritim. Trebuie luate decizii politice pentru a asigura ocurența unei astfel de prioritizări. |
| --- | --- |

4.4.

La început, combustibilii sustenabili avansați nu vor fi produși în cantități suficiente pentru a satisface cererea industriei pescuitului. Aproximativ 50 de milioane de tone la nivel mondial în 2050 (transportul maritim consumă în prezent aproximativ 300 Mt, iar transportul rutier greu aproximativ 900 Mt). Cu toate acestea, până atunci, se preconizează că camioanele vor fi electrificate, astfel încât ar putea fi de așteptat ca totalitatea biomotorinei să fie destinată utilizării maritime. În 2020, sectorul pescuitului din Europa a consumat aproximativ 1 900 de milioane de litri de motorină de uz maritim. Trebuie luate decizii politice pentru a asigura ocurența unei astfel de prioritizări.

| 4.5. | Prin urmare, CESE solicită accelerarea dezvoltării și producției de combustibili avansați care nu sunt obținuți din culturi alimentare și furajere (10) și o decizie politică clară care să acorde navelor de pescuit acces prioritar la acești combustibili avansați la un preț accesibil. |
| --- | --- |

4.5.

Prin urmare, CESE solicită accelerarea dezvoltării și producției de combustibili avansați care nu sunt obținuți din culturi alimentare și furajere (10

Alternative la decarbonizare: sisteme de propulsie alternative

Alternative la decarbonizare: sisteme de propulsie alternative

| 4.6. | Au fost dezvoltate diverse inițiative în domeniul energiei în întreaga lume; cu toate acestea, majoritatea sunt proiecte-pilot care aduc cu sine o serie de provocări în ce privește punerea lor în aplicare și utilizarea lor în sectorul pescuitului. O altă provocare care trebuie depășită este necesitatea de a dezvolta infrastructura în Europa și în porturile de pescuit din țările terțe pentru reîncărcarea navelor de pescuit, ca și în cazul vehiculelor terestre. În acest sens, CESE salută proiectele-pilot lansate pentru încărcarea offshore prin utilizarea balizelor offshore sau a parcurilor eoliene offshore (11). Astfel, o navă electrică sau hibridă își va putea reîncărca bateriile fără a trebui să ajungă într-un port. |
| --- | --- |

4.6.

Au fost dezvoltate diverse inițiative în domeniul energiei în întreaga lume; cu toate acestea, majoritatea sunt proiecte-pilot care aduc cu sine o serie de provocări în ce privește punerea lor în aplicare și utilizarea lor în sectorul pescuitului. O altă provocare care trebuie depășită este necesitatea de a dezvolta infrastructura în Europa și în porturile de pescuit din țările terțe pentru reîncărcarea navelor de pescuit, ca și în cazul vehiculelor terestre. În acest sens, CESE salută proiectele-pilot lansate pentru încărcarea offshore prin utilizarea balizelor offshore sau a parcurilor eoliene offshore (11

| 4.7. | Gazul natural lichefiat (GNL) ca combustibil marin este deja o realitate, deoarece se produce și există infrastructura necesară, în special în Europa. Cu toate acestea, un studiu recent (12) arată că, deși motoarele GNL emit cu 25 % mai puțin CO2 decât motorina per unitate de putere a motorului, acest gaz este compus în mare parte din metan, al cărui efect de seră este mult mai mare decât cel al CO2. Studiul estimează că, pe o perioadă de 100 de ani, beneficiile utilizării GNL în ceea ce privește emisiile de GES ar fi de numai 15 %. De aceea, GNL reprezintă un important pas înainte, dar nu poate fi considerat o soluție definitivă pe termen lung. În plus, acesta ar trebui amestecat cu biometan și e-metan, combustibili rari și scumpi. Cisternele sunt de trei ori mai mari decât cele normale și sunt instalate pe punte, ceea ce cauzează probleme de capacitate și siguranță. |
| --- | --- |

4.7.

Gazul natural lichefiat (GNL) ca combustibil marin este deja o realitate, deoarece se produce și există infrastructura necesară, în special în Europa. Cu toate acestea, un studiu recent (12

2

2

| 4.8. | Deși nu reprezintă o alternativă viabilă ca mijloc de propulsie, CESE recunoaște importanța amoniacului în procesul de decarbonizare. Răcirea cu amoniac este utilizată pe scară largă pe navele de pescuit mari, în special pe cele care congelează sau prelucrează capturile la bord. Această sursă de energie este ecologică, deoarece nu are niciun efect cunoscut asupra stratului de ozon. Cu toate acestea, este vorba despre un gaz, motiv pentru care este esențial să se consolideze siguranța navelor de pescuit și să se prevină scurgerile. |
| --- | --- |

4.8.

Deși nu reprezintă o alternativă viabilă ca mijloc de propulsie, CESE recunoaște importanța amoniacului în procesul de decarbonizare. Răcirea cu amoniac este utilizată pe scară largă pe navele de pescuit mari, în special pe cele care congelează sau prelucrează capturile la bord. Această sursă de energie este ecologică, deoarece nu are niciun efect cunoscut asupra stratului de ozon. Cu toate acestea, este vorba despre un gaz, motiv pentru care este esențial să se consolideze siguranța navelor de pescuit și să se prevină scurgerile.

| 4.9. | De asemenea, nici hidrogenul (H2) nu pare o alternativă viabilă în sectorul pescuitului, ba chiar este o alternativă dificilă pentru navele comerciale. Principalul motiv este că ar fi necesare rezervoare de depozitare de patru ori mai mari decât în cazul combustibililor fosili. Cu toate acestea, motoarele cu pile de combustie cu hidrogen merită o mențiune specială. Acesta este un dispozitiv electrochimic care transformă direct energia chimică în energie electrică. Procesul electrochimic care are loc este foarte eficient și are un impact minim asupra mediului, în special dacă electroliza (care necesită energie) este produsă de surse solare sau eoliene. CESE consideră că este interesant să se analizeze posibilitățile de dezvoltare a acestei tehnologii pentru navele de pescuit, inclusiv utilizarea sa ca energie auxiliară la bord. |
| --- | --- |

4.9.

De asemenea, nici hidrogenul (H2

| 4.10. | În ceea ce privește navele nou construite, CESE încurajează explorarea și punerea în aplicare a unor soluții tehnologice aplicabile navelor comerciale. De exemplu, se pare că metanolul ar putea fi utilizat în motoarele duble, preconizându-se utilizarea motorinei și adăugarea de amestecuri de metanol, în măsura disponibilității metanolului verde. Alte tehnologii și posibile îmbunătățiri care ar putea funcționa includ navele de pescuit asistate cu pânze, hidrodinamica îmbunătățită, sistemele energetice îmbunătățite, cum ar fi trecerea de la mecanisme mecanico-hidraulice la mecanisme electrice și construcțiile și materialele ușoare (de exemplu, traule cu panouri nemetalice). |
| --- | --- |

4.10.

În ceea ce privește navele nou construite, CESE încurajează explorarea și punerea în aplicare a unor soluții tehnologice aplicabile navelor comerciale. De exemplu, se pare că metanolul ar putea fi utilizat în motoarele duble, preconizându-se utilizarea motorinei și adăugarea de amestecuri de metanol, în măsura disponibilității metanolului verde. Alte tehnologii și posibile îmbunătățiri care ar putea funcționa includ navele de pescuit asistate cu pânze, hidrodinamica îmbunătățită, sistemele energetice îmbunătățite, cum ar fi trecerea de la mecanisme mecanico-hidraulice la mecanisme electrice și construcțiile și materialele ușoare (de exemplu, traule cu panouri nemetalice).

| 4.11. | De asemenea, ar trebui remarcat faptul că industria pescuitului colaborează de zeci de ani cu comunitatea științifică pentru a îmbunătăți proiectarea și eficiența uneltelor de pescuit. S-au înregistrat deja multe progrese tehnice cu privire la multe tehnici de pescuit inovatoare ca urmare a creșterii selectivității, a reducerii contactului cu fundul mării și/sau a rezistenței la navigație, precum și a reducerii utilizării combustibililor (13). Un exemplu de unelte inovatoare este reprezentat de traulele cu panouri semipelagice care pot elimina contactul cu fundul mării prin operarea la 2-5 metri de acesta. Această tehnică are un impact semnificativ mai mic asupra ecosistemelor bentonice și permite reducerea capturilor accidentale. Această nouă tehnologie reduce, de asemenea, consumul de combustibil și, prin urmare, poluarea și emisiile de GES. |
| --- | --- |

4.11.

De asemenea, ar trebui remarcat faptul că industria pescuitului colaborează de zeci de ani cu comunitatea științifică pentru a îmbunătăți proiectarea și eficiența uneltelor de pescuit. S-au înregistrat deja multe progrese tehnice cu privire la multe tehnici de pescuit inovatoare ca urmare a creșterii selectivității, a reducerii contactului cu fundul mării și/sau a rezistenței la navigație, precum și a reducerii utilizării combustibililor (13

| 4.12. | CESE reamintește că reducerea amprentei ecologice a pescuitului nu va depinde doar de acțiunile legate de propulsie. În acest scop, UE ar trebui să investească în noi utilizări comerciale ale produselor pescărești (produse farmaceutice, cosmetice etc.), pentru a utiliza la maximum peștele capturat. De asemenea, UE ar trebui, în paralel, să stimuleze întreprinderile să achiziționeze materiale care pot fi reciclate, să promoveze inițiative de economie circulară la bordul navelor pentru a reutiliza deșeurile și să finanțeze programe de colectare a deșeurilor marine precum „Fishing for litter” (pescuirea deșeurilor) (14). Îmbunătățirea situației stocurilor de pește a condus, de asemenea, la o reducere a efortului de pescuit și, prin urmare, a timpului de pescuit, precum și a consumului de combustibil. În mod similar, reducerile de emisii pot fi realizate prin optimizarea gestionării și a logisticii flotei (reducerea cu 5-50 % a emisiilor de gaze cu efect de seră) și prin optimizarea călătoriilor (reducerea cu 1-10 % a emisiilor de gaze cu efect de seră) (15). |
| --- | --- |

4.12.

CESE reamintește că reducerea amprentei ecologice a pescuitului nu va depinde doar de acțiunile legate de propulsie. În acest scop, UE ar trebui să investească în noi utilizări comerciale ale produselor pescărești (produse farmaceutice, cosmetice etc.), pentru a utiliza la maximum peștele capturat. De asemenea, UE ar trebui, în paralel, să stimuleze întreprinderile să achiziționeze materiale care pot fi reciclate, să promoveze inițiative de economie circulară la bordul navelor pentru a reutiliza deșeurile și să finanțeze programe de colectare a deșeurilor marine precum „Fishing for litter” (pescuirea deșeurilor) (14

15

| 4.13. | CESE observă că unele tehnologii noi oferă o autonomie limitată navelor de pescuit. De exemplu, prototipurile actuale de energie electrică oferă o autonomie de 5-6 ore care ar fi insuficientă pentru o zi întreagă de pescuit (care ar putea dura până la 12-14 ore), fără a menționa campaniile de pescuit care durează câteva săptămâni. Îmbunătățirea proiectării și eficienței navei este la fel de importantă. |
| --- | --- |

4.13.

CESE observă că unele tehnologii noi oferă o autonomie limitată navelor de pescuit. De exemplu, prototipurile actuale de energie electrică oferă o autonomie de 5-6 ore care ar fi insuficientă pentru o zi întreagă de pescuit (care ar putea dura până la 12-14 ore), fără a menționa campaniile de pescuit care durează câteva săptămâni. Îmbunătățirea proiectării și eficienței navei este la fel de importantă.

5.   
  „Prieteni ai peștilor și ai pescarilor”: o viziune pentru viitorul unui sector al pescuitului sustenabil în UE

„Prieteni ai peștilor și ai pescarilor”: o viziune pentru viitorul unui sector al pescuitului sustenabil în UE

| 5.1. | În ultimii ani, Comitetul Economic și Social European a elaborat viziuni strategice în mai multe domenii, și anume: politica alimentară integrală (16), dezvoltarea rurală și urbană durabilă (17) și economia bunăstării (18). Este momentul ca CESE să elaboreze, de asemenea, o viziune cuprinzătoare pe termen lung pentru un sector al pescuitului durabil în UE, o viziune care, împreună cu toate eforturile în domeniul biodiversității, al politicii alimentare durabile, al sănătății și bunăstării, al condițiilor bune de muncă, al dezvoltării rurale și urbane durabile și al autonomiei strategice, ar trebui să angajeze UE în decarbonizarea sectorului, pentru a asigura viabilitatea economică necesară pentru realizarea Pactului verde european și punerea în aplicare a Agendei 2030. În coerență cu strategia FAO privind transformarea albastră și în contextul apelului mai amplu al CESE pentru un acord în domeniul maritim al UE, Comitetul subliniază necesitatea de a asigura și de a crește în mod durabil contribuția sistemelor alimentare acvatice la o alimentație sănătoasă sigură, nutritivă și la prețuri accesibile pentru toți, cu scopul final de a reduce dependența pieței UE de importurile de pește. |
| --- | --- |

5.1.

În ultimii ani, Comitetul Economic și Social European a elaborat viziuni strategice în mai multe domenii, și anume: politica alimentară integrală (16

17

18

| 5.2. | CESE ar dori să profite de ocazia oferită de acest aviz exploratoriu pentru a plasa problema decarbonizării într-un cadru strategic mai larg. O abordare cuprinzătoare a unui sector al pescuitului sustenabil ar trebui pusă în aplicare în jurul următoarelor șase axe: |
| --- | --- |

5.2.

CESE ar dori să profite de ocazia oferită de acest aviz exploratoriu pentru a plasa problema decarbonizării într-un cadru strategic mai larg. O abordare cuprinzătoare a unui sector al pescuitului sustenabil ar trebui pusă în aplicare în jurul următoarelor șase axe:

5.2.1.   Biodiversitatea

Biodiversitatea

În conformitate cu ODD 14 privind „viața acvatică” și în legătură cu acordul istoric al COP15 privind biodiversitatea (19), CESE își reafirmă angajamentul ferm de a menține stocuri de pește sănătoase și productive, precum și de a promova alte aspecte legate de biodiversitate în sectorul pescuitului. Toate speciile exploatate comercial ar trebui să atingă niveluri de captură maximă durabilă (MSY) sau niveluri mai ridicate în cel mai scurt timp posibil, compatibile cu menținerea viabilității economice pe termen lung a diferitelor flote de pescuit. În acest sens, oamenii de știință care efectuează evaluările Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și ale Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) ar trebui să dispună de resursele necesare care să le permită să completeze datele-lipsă. În absența unor date științifice suficiente, principiul precauției se aplică în mod sistematic gestionării stocurilor de pește, inclusiv reducerea capturilor atunci când oamenii de știință recomandă acest lucru. Dacă este necesar, programele de dezmembrare cu resurse bugetare adecvate pentru a adapta dimensiunea flotei la posibilitățile de pescuit disponibile vor implica opțiuni de recalificare profesională pentru membrii echipajului.

19

5.2.2.   Decarbonizarea

Decarbonizarea

Sectorul pescuitului din UE ar trebui să se angajeze să atingă un echilibru neutru în ceea ce privește emisiile de CO2 în 2050, prin îndeplinirea obiectivelor de tranziție energetică stabilite de Uniunea Europeană și sprijinite de inovare și tehnologie. Un studiu cuprinzător privind stadiul actual al tehnicii și tehnologiilor disponibile reprezintă un prim pas către găsirea unei soluții adaptate (în loc de o soluție universală) pentru fiecare segment de flotă.

2

5.2.3.   Remunerarea echitabilă, siguranța și condițiile de muncă

Remunerarea echitabilă, siguranța și condițiile de muncă

Pescarii vor primi instrumentele și orientările necesare pentru a se concentra asupra tranziției iminente și necesare, dar ei trebuie sprijiniți atât în procesele de decarbonizare, cât și în procesele mai ample de transformare structurală. Renovarea navelor de pescuit reprezintă o prioritate pentru a îmbunătăți spațiul locativ, condițiile de viață și siguranța la bord, făcând sectorul mai atractiv și permițând astfel reînnoirea generațiilor. Alte îmbunătățiri necesare legate de decarbonizare includ trecerea de la sistemele de propulsie și sistemele auxiliare la sisteme mai avansate și mai eficiente și utilizarea unor unelte de pescuit moderne, eficiente din punct de vedere energetic, selective și care nu au un impact negativ – sau au un impact neglijabil – asupra sănătății și biodiversității ecosistemului în ansamblu. Acest lucru necesită un studiu cuprinzător la nivelul UE privind tehnologiile disponibile pentru tranziția energetică în sectorul pescuitului și acvaculturii și costurile și beneficiile acestora pentru fiecare segment de flotă și specificitate națională. Recalificarea și perfecționarea forței de muncă sunt la fel de importante pentru ca lucrătorii din industria maritimă să fie formați și pregătiți pentru tranziția energetică (în conformitate cu Agenda europeană pentru competențe în scopul promovării competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței). Având în vedere situația economică precară a sectorului pescuitului din multe părți ale Europei și reducerea continuă a flotei, trebuie elaborate planuri și instrumente strategice pentru a îmbunătăți competitivitatea sectorului, sprijinind dezvoltarea și inovarea acestuia pentru a contribui la un nivel de trai echitabil pentru cei care depind de activitățile de pescuit.

5.2.4.   Zonele rurale de coastă și îndepărtate

Zonele rurale de coastă și îndepărtate

Deși diversificarea și conversia parțială către alte sectoare de activitate, cum ar fi pescuitul recreativ sau alte sectoare turistice durabile, pot fi introduse atunci când amenajarea teritoriului permite acest lucru, este incontestabil că sectorul pescuitului rămâne principala sursă de locuri de muncă și de venituri în multe regiuni și localități de coastă, nu numai pentru personalul de bord, ci și pentru lucrătorii din toate industriile și serviciile conexe. Renunțarea la pescuit ar însemna nu numai declinul și depopularea progresivă a acestor regiuni, ci și o pierdere ireparabilă a patrimoniului cultural care definește și determină însăși esența societăților noastre europene. Toți actorii implicați trebuie să lucreze într-un mod care să conducă la o prezentare mai pozitivă a sectorului pescuitului. În plus, acvacultura interioară poate oferi noi oportunități economice pentru zonele rurale.

5.2.5.   Alimentația sănătoasă și durabilă

Alimentația sănătoasă și durabilă

Pescuitul sustenabil este sursă de proteine animale nu numai cu cea mai scăzută amprentă de carbon, ci și cu calități nutriționale excelente. În timp ce modelele actuale de consum de carne în rândul europenilor ar trebui să acorde prioritate calității în detrimentul cantității, acest lucru nu este valabil în cazul consumului de pește, care, în majoritatea cazurilor, se situează sub recomandările nutriționale. Autoritățile publice ar trebui să acorde prioritate promovării consumului de pește la prețuri accesibile pentru întreaga populație, de exemplu prin promovarea prezentării unor specii mai puțin cunoscute. Fiind piatra de temelie a unei alimentații sănătoase și echilibrate (20), peștele ar trebui să facă obiectul unei reduceri de TVA.

20

5.2.6.   Autonomia strategică și rolul acvaculturii

Autonomia strategică și rolul acvaculturii

Uniunea Europeană importă trei sferturi din peștele pe care îl consumă. Dincolo de dezechilibrul comercial, apare problema garanțiilor inegale în materie de securitate sanitară ale acestor importuri, care nu fac obiectul trasabilității de tip „de la năvod la masă”. Pentru a remedia această deficiență, UE ar trebui să utilizeze instrumente comerciale bilaterale și multilaterale pentru a importa numai produse pescărești sustenabile produse în țări terțe ale căror standarde sunt echivalente cu cele ale UE, asigurând o concurență loială în condiții echitabile. În mod similar, sectorul acvaculturii are un potențial incontestabil de a satisface cererea de pe piața peștelui din UE. Creșterea durabilă poate fi realizată prin asigurarea unui spațiu pentru noi operațiuni printr-o planificare adecvată a spațiului și prin simplificarea procesului de acordare a licențelor, care depinde, adesea, de mai multe departamente sau chiar de diferite niveluri (național, regional, local) ale administrațiilor publice. Pentru ca UE să își asigure suveranitatea alimentară, trebuie valorificate toate oportunitățile de creștere durabilă a producției de pește și fructe de mare.

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2023) 100 final.

1

(2)  A se vedea datele privind emisiile anuale transmise anual de Comisia Europeană către Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (Protocolul de la Kyoto) în conformitate cu orientările definite de IPCC, care identifică evoluția emisiilor între 1990 și 2020 în tone de CO2, CH4 și N2O pentru sectorul pescuitului din UE [a se vedea tabelele 1.A litera (a) s4, 3s1 și 3s2, 1.A litera (a) s3, 1.D].

2

2

4

2

(3)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE [COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)] (JO C 152, 6.4.2022, p. 145).

3

(4)  https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/facts-and-figures/facts-and-figures-common-fisheries-policy/fishing-fleet_en

4

(5)  https://ebcd.org/wp-content/uploads/2021/11/Je%CC%81ro%CC%82me-UAPF.pptx

5

(6)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/bba413d1-484c-11ed-92ed-01aa75ed71a1

6

(7)  https://www.fao.org/3/cc0461en/online/sofia/2022/capture-fisheries-production.html

7

(8)  Studiul de impact social al limitărilor privind tonajul brut și puterea de propulsie, precum și alternativele posibile, realizat în cadrul unui proiect de dialog social.

8

(9)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE [COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)] (JO C 152, 6.4.2022, p. 145).

9

(10)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Către un sector european al algelor puternic și sustenabil” [COM(2022) 592 final] (JO C 228, 29.6.2023, p. 126).

10

(11)  https://www.maersksupplyservice.com/2022/01/25/maersk-supply-service-launches-venture-company-stillstrom/

11

(12)  https://theicct.org/sites/default/files/publications/LNG%20as%20marine%20fuel%2C%20working%20paper-02_FINAL_20200416.pdf

12

(13)  https://www.ices.dk/news-and-events/news-archive/news/Pages/InnovativeFishingGear.aspx

13

(14)  https://fishingforlitter.org/

14

(15)  Avizul NSAC Ref. 17-2122. Avizul NSAC privind decarbonizarea flotei de pescuit.

15

(16)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Contribuția societății civile la dezvoltarea unei politici alimentare globale în UE” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 129, 11.4.2018, p. 18).

16

(17)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Către o strategie globală privind dezvoltarea rurală/urbană durabilă” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 105, 4.3.2022, p. 49).

17

(18)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Economia durabilă de care avem nevoie” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 106, 31.3.2020, p. 1).

18

(19)  Decizia 15/4 privind cadrul global pentru biodiversitate de la Kunming-Montreal.

19

(20)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Promovarea unei alimentații sănătoase și durabile în UE” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 190, 5.6.2019, p. 9).

20

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/50

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Aspectele economice ale unui «Pact albastru european» — nevoile de investiții legate de apă în UE”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 349/09)

| Raportor: | domnul Florian MARIN |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Florian MARIN

domnul Florian MARIN

| Decizia Adunării Plenare | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 27.6.2023 |
| Adoptat în sesiunea plenară | 13.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 181/6/5 |

Decizia Adunării Plenare

25.1.2023

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

27.6.2023

Adoptat în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

181/6/5

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul este de părere că accesul la apă sigură, curată și de calitate este un drept fundamental și consideră că este absolut inacceptabil să existe încă persoane care nu au acces la apă în UE. |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul este de părere că accesul la apă sigură, curată și de calitate este un drept fundamental și consideră că este absolut inacceptabil să existe încă persoane care nu au acces la apă în UE.

| 1.2. | Dezvoltarea economiei apei în UE ar trebui să fie favorabilă incluziunii, bine reglementată, transparentă, extrem de digitalizată, rezilientă, durabilă, previzibilă și sigură, punând oamenii pe primul loc și generând valoare adăugată. Este crucial ca toate industriile să suporte în mod echitabil costul societal al consumului lor de apă. |
| --- | --- |

1.2.

Dezvoltarea economiei apei în UE ar trebui să fie favorabilă incluziunii, bine reglementată, transparentă, extrem de digitalizată, rezilientă, durabilă, previzibilă și sigură, punând oamenii pe primul loc și generând valoare adăugată. Este crucial ca toate industriile să suporte în mod echitabil costul societal al consumului lor de apă.

| 1.3. | Comitetul îndeamnă instituțiile UE să acorde aceeași importanță și atenție Pactului albastru european ca în cazul Pactului verde european, ambele fiind pe deplin complementare. |
| --- | --- |

1.3.

Comitetul îndeamnă instituțiile UE să acorde aceeași importanță și atenție Pactului albastru european ca în cazul Pactului verde european, ambele fiind pe deplin complementare.

| 1.4. | Viitorul cadru de reglementare al economiei albastre a UE trebuie:






  — | să se bazeze pe principiul unei economii a bunăstării; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Viitorul cadru de reglementare al economiei albastre a UE trebuie:

—

să se bazeze pe principiul unei economii a bunăstării;

| — | să integreze în plan transversal condiționalitățile sociale și solidaritatea teritorială; |
| --- | --- |

—

să integreze în plan transversal condiționalitățile sociale și solidaritatea teritorială;

| — | să asigure un echilibru între preocupările de mediu, sociale și economice; |
| --- | --- |

—

să asigure un echilibru între preocupările de mediu, sociale și economice;

| — | să beneficieze de modele de guvernanță transnaționale inovatoare care încurajează finanțarea, reglementează implicarea sectorului privat, îmbunătățesc gestionarea resurselor de apă și stimulează competitivitatea UE; |
| --- | --- |

—

să beneficieze de modele de guvernanță transnaționale inovatoare care încurajează finanțarea, reglementează implicarea sectorului privat, îmbunătățesc gestionarea resurselor de apă și stimulează competitivitatea UE;

| — | să adopte modele de afaceri colaborative și principiile economiei bazate pe partajare; |
| --- | --- |

—

să adopte modele de afaceri colaborative și principiile economiei bazate pe partajare;

| — | să adopte un cadru instituțional care să nu afecteze competitivitatea activităților economice ale UE pe piața mondială; |
| --- | --- |

—

să adopte un cadru instituțional care să nu afecteze competitivitatea activităților economice ale UE pe piața mondială;

| — | să ofere o mai mare transparență în ceea ce privește inițiativele în materie de durabilitate. |
| --- | --- |

—

să ofere o mai mare transparență în ceea ce privește inițiativele în materie de durabilitate.

| 1.5. | CESE solicită:






  — | trecerea de la actualul model economic la un model mai durabil, care să impoziteze consumul excesiv și să fie în concordanță deplină cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD); |
| --- | --- | --- |

1.5.

CESE solicită:

—

trecerea de la actualul model economic la un model mai durabil, care să impoziteze consumul excesiv și să fie în concordanță deplină cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD);

| — | evaluarea prețurilor pentru apă în toate statele membre în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”; |
| --- | --- |

—

evaluarea prețurilor pentru apă în toate statele membre în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”;

| — | adaptarea conceptelor economice de bază, cum ar fi normele de piață, viabilitatea economică sau productivitatea, pentru a ține seama de valorile multilaterale ale apei; |
| --- | --- |

—

adaptarea conceptelor economice de bază, cum ar fi normele de piață, viabilitatea economică sau productivitatea, pentru a ține seama de valorile multilaterale ale apei;

| — | o legislație coerentă în toate statele membre privind un mecanism al UE de stocare a apei în perioadele umede; |
| --- | --- |

—

o legislație coerentă în toate statele membre privind un mecanism al UE de stocare a apei în perioadele umede;

| — | o strategie pe termen lung pentru a spori reziliența la deficitul de apă; |
| --- | --- |

—

o strategie pe termen lung pentru a spori reziliența la deficitul de apă;

| — | aplicarea răspunderii extinse a producătorilor (EPR) și pentru gestionarea apelor uzate; |
| --- | --- |

—

aplicarea răspunderii extinse a producătorilor (EPR) și pentru gestionarea apelor uzate;

| — | abordarea problemei apei nefacturate (NRW) (1), acordând prioritate lucrărilor continue de întreținere, inițiativelor menite să reducă în mod semnificativ scurgerile de apă și cercetării în domeniul noilor tehnologii de detectare a scurgerilor; |
| --- | --- |

—

abordarea problemei apei nefacturate (NRW) (1), acordând prioritate lucrărilor continue de întreținere, inițiativelor menite să reducă în mod semnificativ scurgerile de apă și cercetării în domeniul noilor tehnologii de detectare a scurgerilor;

1

| — | evaluarea aprofundată și imediată a sistemelor de canalizare subterană din toate statele membre, inclusiv centralizarea datelor la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

evaluarea aprofundată și imediată a sistemelor de canalizare subterană din toate statele membre, inclusiv centralizarea datelor la nivelul UE;

| — | adaptarea normelor privind ajutoarele de stat la caracteristicile investițiilor din domeniul apei; |
| --- | --- |

—

adaptarea normelor privind ajutoarele de stat la caracteristicile investițiilor din domeniul apei;

| — | prețuri care să țină seama de securitatea apei pe termen lung; |
| --- | --- |

—

prețuri care să țină seama de securitatea apei pe termen lung;

| — | investiții în condițiile de muncă, locuri de muncă și formare de calitate, precum și activități specifice în acest domeniu, vizând în special generația mai tânără. |
| --- | --- |

—

investiții în condițiile de muncă, locuri de muncă și formare de calitate, precum și activități specifice în acest domeniu, vizând în special generația mai tânără.

| 1.6. | Recunoscând că realizarea de progrese în direcția unor industrii neutre din punct de vedere climatic ar trebui să ia în considerare și emisiile industriale în apă, impactul negativ asupra sănătății umane și costurile sociale rezultate pentru societate, CESE solicită elaborarea unor standarde specifice privind utilizarea apei în diverse sectoare economice, cum ar fi agricultura sau industria. Acest lucru poate fi realizat prin înființarea unui grup de experți însărcinat cu elaborarea unor orientări sectoriale specifice privind utilizarea apei. |
| --- | --- |

1.6.

Recunoscând că realizarea de progrese în direcția unor industrii neutre din punct de vedere climatic ar trebui să ia în considerare și emisiile industriale în apă, impactul negativ asupra sănătății umane și costurile sociale rezultate pentru societate, CESE solicită elaborarea unor standarde specifice privind utilizarea apei în diverse sectoare economice, cum ar fi agricultura sau industria. Acest lucru poate fi realizat prin înființarea unui grup de experți însărcinat cu elaborarea unor orientări sectoriale specifice privind utilizarea apei.

| 1.7. | CESE propune:






  — | elaborarea unui Pact albastru european și a unei agende a UE privind apa, în strânsă sinergie cu Agenda urbană a UE (2), cu Acordul de la Ljubljana (3) și cu viziunea pe termen lung pentru zonele rurale (4); |
| --- | --- | --- |

1.7.

CESE propune:

—

elaborarea unui Pact albastru european și a unei agende a UE privind apa, în strânsă sinergie cu Agenda urbană a UE (2), cu Acordul de la Ljubljana (3) și cu viziunea pe termen lung pentru zonele rurale (4);

2

3

4

| — | raționalizarea consumului de apă, prin introducerea următoarelor măsuri: |
| --- | --- |

—

raționalizarea consumului de apă, prin introducerea următoarelor măsuri:

| — | diferențierea prețurilor între consumul pentru uz intern și serviciile publice esențiale, pe de o parte, și consumul în scopuri productive, pe de altă parte; |
| --- | --- |

—

diferențierea prețurilor între consumul pentru uz intern și serviciile publice esențiale, pe de o parte, și consumul în scopuri productive, pe de altă parte;

| — | un sistem de stabilire a prețurilor care descurajează efectiv consumul nesustenabil, stimulând în același timp consumul în scopuri productive; |
| --- | --- |

—

un sistem de stabilire a prețurilor care descurajează efectiv consumul nesustenabil, stimulând în același timp consumul în scopuri productive;

| — | includerea în stabilirea prețurilor a unei cerințe minime privind accesul liber la apă, pentru a asigura respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

—

includerea în stabilirea prețurilor a unei cerințe minime privind accesul liber la apă, pentru a asigura respectarea drepturilor omului;

| — | asigurarea transparenței depline a costurilor și a prețului apei față de toate părțile interesate; |
| --- | --- |

—

asigurarea transparenței depline a costurilor și a prețului apei față de toate părțile interesate;

| — | planificarea publică exclusiv la nivel de bazin hidrografic (inclusiv apele subterane), astfel încât să fie protejat interesul general al UE și să se asigure menținerea debitului ecologic necesar al apei la corpul de apă originar; |
| --- | --- |

—

planificarea publică exclusiv la nivel de bazin hidrografic (inclusiv apele subterane), astfel încât să fie protejat interesul general al UE și să se asigure menținerea debitului ecologic necesar al apei la corpul de apă originar;

| — | adoptarea și consolidarea cadrelor de reglementare privind contractele de concesiune a apei pentru a gestiona apa ca bun public și nu ca marfă ce poate fi comercializată. Prețurile pentru populație ar trebui să arate că apa este un bun public; |
| --- | --- |

—

adoptarea și consolidarea cadrelor de reglementare privind contractele de concesiune a apei pentru a gestiona apa ca bun public și nu ca marfă ce poate fi comercializată. Prețurile pentru populație ar trebui să arate că apa este un bun public;

| — | acordarea unei atenții deosebite proiectelor transfrontaliere în domeniul apei și finanțarea acestora; |
| --- | --- |

—

acordarea unei atenții deosebite proiectelor transfrontaliere în domeniul apei și finanțarea acestora;

| — | partajarea inovațiilor semnificative în domeniul apei între statele membre și încurajarea experimentării ascendente, ținând seama de specificul și complexitatea problematicii asociate cu apa. |
| --- | --- |

—

partajarea inovațiilor semnificative în domeniul apei între statele membre și încurajarea experimentării ascendente, ținând seama de specificul și complexitatea problematicii asociate cu apa.

| 1.8. | Comitetul consideră că fondurile UE sunt vitale pentru tranziția durabilă a apei și solicită:






  — | considerarea investițiilor în domeniul apei de către statele membre drept o prioritate de prim ordin în realocările din cadrul diverselor programe; |
| --- | --- | --- |

1.8.

Comitetul consideră că fondurile UE sunt vitale pentru tranziția durabilă a apei și solicită:

—

considerarea investițiilor în domeniul apei de către statele membre drept o prioritate de prim ordin în realocările din cadrul diverselor programe;

| — | o complementaritate sporită între fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) (5), Mecanismul de redresare și reziliență, InvestEU, Interreg Europa și alte fonduri; |
| --- | --- |

—

o complementaritate sporită între fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) (5), Mecanismul de redresare și reziliență, InvestEU, Interreg Europa și alte fonduri;

5

| — | o cerere de propuneri specifică și orientări care să țină seama de complexitatea și specificul problematicii asociate cu apa; |
| --- | --- |

—

o cerere de propuneri specifică și orientări care să țină seama de complexitatea și specificul problematicii asociate cu apa;

| — | un program operațional specific pentru apă și pentru investițiile teritoriale integrate (ITI) pentru economia albastră; |
| --- | --- |

—

un program operațional specific pentru apă și pentru investițiile teritoriale integrate (ITI) pentru economia albastră;

| — | recunoașterea sectoarelor apei ca o prioritate strategică în perioada de programare 2028-2034 și, acolo unde este relevant, un program operațional specific pentru apă; |
| --- | --- |

—

recunoașterea sectoarelor apei ca o prioritate strategică în perioada de programare 2028-2034 și, acolo unde este relevant, un program operațional specific pentru apă;

| — | un Fond pentru o tranziție albastră; |
| --- | --- |

—

un Fond pentru o tranziție albastră;

| — | asigurarea asistenței tehnice pentru statele membre în vederea punerii în aplicare a proiectelor în domeniul apei. |
| --- | --- |

—

asigurarea asistenței tehnice pentru statele membre în vederea punerii în aplicare a proiectelor în domeniul apei.

| 1.9. | Comitetul consideră că este esențial să se includă reziliența în criteriile de evaluare a investițiilor în domeniul apei, întrucât aceasta poate reduce cheltuielile legate de redresarea în urma unor evenimente imprevizibile, atunci când este însoțită de investiții optime în măsuri de reducere a riscurilor. |
| --- | --- |

1.9.

Comitetul consideră că este esențial să se includă reziliența în criteriile de evaluare a investițiilor în domeniul apei, întrucât aceasta poate reduce cheltuielile legate de redresarea în urma unor evenimente imprevizibile, atunci când este însoțită de investiții optime în măsuri de reducere a riscurilor.

| 1.10. | Ar trebui să existe o coordonare și o complementaritate eficiente între Comisia Europeană, Banca Europeană de Investiții (BEI) și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) în ceea ce privește finanțarea investițiilor în domeniul apei, alături de indicatori-cheie de performanță comuni în cadrul strategic al UE. |
| --- | --- |

1.10.

Ar trebui să existe o coordonare și o complementaritate eficiente între Comisia Europeană, Banca Europeană de Investiții (BEI) și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) în ceea ce privește finanțarea investițiilor în domeniul apei, alături de indicatori-cheie de performanță comuni în cadrul strategic al UE.

2.   Cadrul strategic și de politică

Cadrul strategic și de politică

| 2.1. | Dezvoltarea economiei apei ar trebui să fie favorabilă incluziunii, bine reglementată și transparentă, ținând seama totodată de numeroasele diferențe dintre regiuni și comunități. Ea ar trebui să fie, de asemenea, extrem de digitalizată, rezilientă, durabilă, previzibilă și sigură, asigurând complementaritatea între sectoarele industriale și actorii industriali, punând oamenii pe primul plan, protejând viața și generând valoare adăugată printr-o abordare adaptată în cadrul unui ecosistem durabil și echitabil. |
| --- | --- |

2.1.

Dezvoltarea economiei apei ar trebui să fie favorabilă incluziunii, bine reglementată și transparentă, ținând seama totodată de numeroasele diferențe dintre regiuni și comunități. Ea ar trebui să fie, de asemenea, extrem de digitalizată, rezilientă, durabilă, previzibilă și sigură, asigurând complementaritatea între sectoarele industriale și actorii industriali, punând oamenii pe primul plan, protejând viața și generând valoare adăugată printr-o abordare adaptată în cadrul unui ecosistem durabil și echitabil.

| 2.2. | CESE subliniază importanța unor noi perspective privind cadrele de politică, acordurile instituționale și planificarea investițiilor, inclusiv a unei mai mari transparențe în ceea ce privește inițiativele în materie de durabilitate și a elaborării de orientări și de clasificări precise pentru investițiile durabile și inovatoare. Întrucât utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine reprezintă unul dintre cele șase obiective de mediu stabilite în Regulamentul privind taxonomia (6), este necesar un act delegat specific pentru utilizarea durabilă a apei (etichete verzi, refacerea ecosistemelor). CESE subliniază valorile comune ale UE în ceea ce privește serviciile de interes economic general, astfel cum sunt ele definite la articolul 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și așa după cum se subliniază în Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și la TFUE (7). |
| --- | --- |

2.2.

CESE subliniază importanța unor noi perspective privind cadrele de politică, acordurile instituționale și planificarea investițiilor, inclusiv a unei mai mari transparențe în ceea ce privește inițiativele în materie de durabilitate și a elaborării de orientări și de clasificări precise pentru investițiile durabile și inovatoare. Întrucât utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine reprezintă unul dintre cele șase obiective de mediu stabilite în Regulamentul privind taxonomia (6

7

| 2.3. | Specificul apei impune ca economia apei să fie reglementată cu respectarea deplină a demnității umane și a drepturilor omului, prin integrarea transversală a condiționalităților sociale, a echității, precum și a nevoilor umane și societale de bază. CESE solicită un sistem judiciar adaptat pentru sectorul apei, construit în cooperare cu organizațiile internaționale, cu proceduri rapide de soluționare a litigiilor legate de apă. Ar trebui instituite structuri de monitorizare și organisme de guvernanță supranaționale și multisectoriale specifice, pentru un control mai eficient și mai adecvat al întreprinderilor din sectorul apei și al utilizării apei în general. Rolul sectorului public în gestionarea apei ar trebui sporit în cazul în care piața nu este capabilă să garanteze accesul echitabil la apă pentru toți. |
| --- | --- |

2.3.

Specificul apei impune ca economia apei să fie reglementată cu respectarea deplină a demnității umane și a drepturilor omului, prin integrarea transversală a condiționalităților sociale, a echității, precum și a nevoilor umane și societale de bază. CESE solicită un sistem judiciar adaptat pentru sectorul apei, construit în cooperare cu organizațiile internaționale, cu proceduri rapide de soluționare a litigiilor legate de apă. Ar trebui instituite structuri de monitorizare și organisme de guvernanță supranaționale și multisectoriale specifice, pentru un control mai eficient și mai adecvat al întreprinderilor din sectorul apei și al utilizării apei în general. Rolul sectorului public în gestionarea apei ar trebui sporit în cazul în care piața nu este capabilă să garanteze accesul echitabil la apă pentru toți.

| 2.4. | CESE conchide că ar trebui create instituții specifice în toate statele membre, cu scopul de a garanta că se iau decizii în cunoștință de cauză cu privire la utilizarea apei și că apa este utilizată în mod responsabil și eficient. Pentru ca cetățenii să exercite pe deplin un control democratic, este necesar să se garanteze că ei cunosc ciclul apei și prețul său. Comitetul solicită ca Pactul albastru european să beneficieze de același nivel de importanță și de atenție ca Pactul verde european. |
| --- | --- |

2.4.

CESE conchide că ar trebui create instituții specifice în toate statele membre, cu scopul de a garanta că se iau decizii în cunoștință de cauză cu privire la utilizarea apei și că apa este utilizată în mod responsabil și eficient. Pentru ca cetățenii să exercite pe deplin un control democratic, este necesar să se garanteze că ei cunosc ciclul apei și prețul său. Comitetul solicită ca Pactul albastru european să beneficieze de același nivel de importanță și de atenție ca Pactul verde european.

3.   Economia albastră

Economia albastră

| 3.1. | CESE consideră că viitorul economiei apei ar trebui să se bazeze pe principiul unei economii a bunăstării și solicită ca conceptele economice de bază, cum ar fi normele de piață, viabilitatea economică sau productivitatea, să țină seama de diferitele valori ale apei. Competitivitatea ar trebui redefinită astfel încât să genereze prosperitate, ținând seama de nevoile umane și de accesul echitabil la apă pentru oameni, comunități și industrii. Aspectele sociale ar trebui integrate în mod transversal în economia apei. |
| --- | --- |

3.1.

CESE consideră că viitorul economiei apei ar trebui să se bazeze pe principiul unei economii a bunăstării și solicită ca conceptele economice de bază, cum ar fi normele de piață, viabilitatea economică sau productivitatea, să țină seama de diferitele valori ale apei. Competitivitatea ar trebui redefinită astfel încât să genereze prosperitate, ținând seama de nevoile umane și de accesul echitabil la apă pentru oameni, comunități și industrii. Aspectele sociale ar trebui integrate în mod transversal în economia apei.

| 3.2. | Există o nevoie clară de schimbare de paradigmă în materie de guvernanță pentru a consolida economia apei, inclusiv prin găsirea unui echilibru între preocupările de mediu, sociale și economice. Sunt necesare modele de guvernanță transnaționale inovatoare care încurajează finanțarea, reglementează implicarea etică a sectorului privat, îmbunătățesc gestionarea resurselor de apă și stimulează competitivitatea în UE. |
| --- | --- |

3.2.

Există o nevoie clară de schimbare de paradigmă în materie de guvernanță pentru a consolida economia apei, inclusiv prin găsirea unui echilibru între preocupările de mediu, sociale și economice. Sunt necesare modele de guvernanță transnaționale inovatoare care încurajează finanțarea, reglementează implicarea etică a sectorului privat, îmbunătățesc gestionarea resurselor de apă și stimulează competitivitatea în UE.

| 3.3. | Presiunea asupra modelelor de afaceri ale economiei apei este alimentată de efectele schimbărilor climatice, ale emisiilor de gaze cu efect de seră, ale urbanizării rapide, ale migrației, ale creșterii populației în zonele urbane industrializate și ale activităților industriale, dar și ale sectoarelor inovatoare, cum ar fi bioeconomia albastră, biotehnologia și desalinizarea. Întreprinderile ar trebui să integreze modelele de afaceri colaborative și principiile economiei bazate pe partajare pentru a răspunde mai bine actualelor provocări societale și de mediu legate de apă. Trebuie intensificate interacțiunea și cooperarea dintre instituțiile locale, regionale, naționale și internaționale, ținând seama de numeroasele tipuri de părți interesate prezente în sectorul apei și în dialogul transsectorial. |
| --- | --- |

3.3.

Presiunea asupra modelelor de afaceri ale economiei apei este alimentată de efectele schimbărilor climatice, ale emisiilor de gaze cu efect de seră, ale urbanizării rapide, ale migrației, ale creșterii populației în zonele urbane industrializate și ale activităților industriale, dar și ale sectoarelor inovatoare, cum ar fi bioeconomia albastră, biotehnologia și desalinizarea. Întreprinderile ar trebui să integreze modelele de afaceri colaborative și principiile economiei bazate pe partajare pentru a răspunde mai bine actualelor provocări societale și de mediu legate de apă. Trebuie intensificate interacțiunea și cooperarea dintre instituțiile locale, regionale, naționale și internaționale, ținând seama de numeroasele tipuri de părți interesate prezente în sectorul apei și în dialogul transsectorial.

| 3.4. | Comitetul îndeamnă Comisia să instituie un cadru de concurență loială pentru întreprinderile cu sediul în UE în ceea ce privește întreprinderile omoloage de la nivel mondial și să consolideze punerea în aplicare a acordurilor internaționale privind colaborarea economică, condițiile de muncă și protecția mediului. |
| --- | --- |

3.4.

Comitetul îndeamnă Comisia să instituie un cadru de concurență loială pentru întreprinderile cu sediul în UE în ceea ce privește întreprinderile omoloage de la nivel mondial și să consolideze punerea în aplicare a acordurilor internaționale privind colaborarea economică, condițiile de muncă și protecția mediului.

4.   Economia apei

Economia apei

| 4.1. | CESE consideră că actualul model economic care încurajează consumul de apă prin taxe și stimulente ar trebui inversat și transformat într-un model mai durabil, care să fie pe deplin compatibil cu ODD. Utilizarea apei nu ar trebui să fie doar sustenabilă, ci ar trebui să contribuie și la refacerea naturii pe termen scurt și lung. CESE solicită un acord bugetar la nivel global pentru a finanța eforturile de combatere a schimbărilor climatice și investițiile în domeniul apei. |
| --- | --- |

4.1.

CESE consideră că actualul model economic care încurajează consumul de apă prin taxe și stimulente ar trebui inversat și transformat într-un model mai durabil, care să fie pe deplin compatibil cu ODD. Utilizarea apei nu ar trebui să fie doar sustenabilă, ci ar trebui să contribuie și la refacerea naturii pe termen scurt și lung. CESE solicită un acord bugetar la nivel global pentru a finanța eforturile de combatere a schimbărilor climatice și investițiile în domeniul apei.

| 4.2. | Ar trebui facilitată o coerență clară și eficientă între diversele taxe aplicate apei la nivel local, național și european. CESE solicită:






  — | elaborarea unui sistem de impozitare a apei pentru apele subterane și de suprafață, bazat pe deduceri pentru facilitarea accesului la apă pentru fiecare persoană și pentru fiecare actor industrial; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Ar trebui facilitată o coerență clară și eficientă între diversele taxe aplicate apei la nivel local, național și european. CESE solicită:

—

elaborarea unui sistem de impozitare a apei pentru apele subterane și de suprafață, bazat pe deduceri pentru facilitarea accesului la apă pentru fiecare persoană și pentru fiecare actor industrial;

| — | evaluarea prețurilor pentru apă în toate statele membre în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”; |
| --- | --- |

—

evaluarea prețurilor pentru apă în toate statele membre în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”;

| — | impunerea de impozite și suprataxe pentru utilizarea nesustenabilă a apei, stimulând totodată utilizarea sustenabilă a apei; |
| --- | --- |

—

impunerea de impozite și suprataxe pentru utilizarea nesustenabilă a apei, stimulând totodată utilizarea sustenabilă a apei;

| — | o revizuire a Directivei UE privind emisiile industriale (8) în ceea ce privește impactul asupra ecosistemului apei din UE. |
| --- | --- |

—

o revizuire a Directivei UE privind emisiile industriale (8) în ceea ce privește impactul asupra ecosistemului apei din UE.

8

| 4.3. | UE se confruntă cu o creștere a cererii de apă, situație care se va accentua în viitor. Diferențele dintre cererea și oferta de apă pot duce fie la un deficit de apă, fie la inundații, ceea ce poate avea consecințe devastatoare. Dezechilibrele dintre cererea și oferta de apă au un impact negativ asupra industriilor și asupra consumatorilor și cetățenilor. Progresele înregistrate în direcția unor industrii neutre din punct de vedere climatic ar trebui să ia în considerare emisiile industriale în apă (9), efectele negative asupra sănătății umane și costurile sociale rezultate pentru societate. Este crucial ca toate industriile să suporte în mod echitabil costul societal al emisiilor în apă. |
| --- | --- |

4.3.

UE se confruntă cu o creștere a cererii de apă, situație care se va accentua în viitor. Diferențele dintre cererea și oferta de apă pot duce fie la un deficit de apă, fie la inundații, ceea ce poate avea consecințe devastatoare. Dezechilibrele dintre cererea și oferta de apă au un impact negativ asupra industriilor și asupra consumatorilor și cetățenilor. Progresele înregistrate în direcția unor industrii neutre din punct de vedere climatic ar trebui să ia în considerare emisiile industriale în apă (9

| 4.4. | CESE solicită o legislație coerentă la nivelul tuturor statelor membre cu privire la un mecanism al UE de stocare a apei în perioadele umede, și anume prin construirea unor rezervoare de stocare și a unor sisteme subterane de reîncărcare a acviferelor. CESE solicită o strategie pe termen lung pentru a spori reziliența la deficitul de apă, ținând seama de particularitățile climatice regionale și de caracteristicile industriale. |
| --- | --- |

4.4.

CESE solicită o legislație coerentă la nivelul tuturor statelor membre cu privire la un mecanism al UE de stocare a apei în perioadele umede, și anume prin construirea unor rezervoare de stocare și a unor sisteme subterane de reîncărcare a acviferelor. CESE solicită o strategie pe termen lung pentru a spori reziliența la deficitul de apă, ținând seama de particularitățile climatice regionale și de caracteristicile industriale.

| 4.5. | Restructurarea structurii prețurilor la apă în Europa trebuie să țină seama de repartizarea sarcinii pentru serviciile ecosistemice între părțile interesate și de o abordare diferențiată în ceea ce privește punerea în aplicare a principiului de a se stabili prețul pe baza costurilor integrale. Una dintre abordări este aceea că apa pentru uz casnic și servicii publice esențiale ar trebui să aibă un preț semnificativ mai mic decât cea utilizată pentru activități productive. Stimulentele la nivelul prețurilor ar trebui să țină seama de legătura dintre stabilirea costurilor marginale și eficiența economică, echitate și durabilitate și să facă parte dintr-un pachet mai amplu care să încurajeze un consum de apă sustenabil. |
| --- | --- |

4.5.

Restructurarea structurii prețurilor la apă în Europa trebuie să țină seama de repartizarea sarcinii pentru serviciile ecosistemice între părțile interesate și de o abordare diferențiată în ceea ce privește punerea în aplicare a principiului de a se stabili prețul pe baza costurilor integrale. Una dintre abordări este aceea că apa pentru uz casnic și servicii publice esențiale ar trebui să aibă un preț semnificativ mai mic decât cea utilizată pentru activități productive. Stimulentele la nivelul prețurilor ar trebui să țină seama de legătura dintre stabilirea costurilor marginale și eficiența economică, echitate și durabilitate și să facă parte dintr-un pachet mai amplu care să încurajeze un consum de apă sustenabil.

| 4.6. | Comitetul solicită o transparență deplină a costurilor și a prețului apei față de toate părțile interesate. CESE solicită prețuri administrate în anumite situații bine definite și, totodată, o monitorizare atentă pentru a se garanta că consumatorii casnici primesc serviciile pentru care plătesc. Speculațiile comerciale cu apă ar trebui evitate. |
| --- | --- |

4.6.

Comitetul solicită o transparență deplină a costurilor și a prețului apei față de toate părțile interesate. CESE solicită prețuri administrate în anumite situații bine definite și, totodată, o monitorizare atentă pentru a se garanta că consumatorii casnici primesc serviciile pentru care plătesc. Speculațiile comerciale cu apă ar trebui evitate.

| 4.7. | CESE observă că impactul poluării și al supraexploatării acviferelor subterane reprezintă o povară disproporționat de mare pentru persoanele sărace și vulnerabile din punct de vedere social. Tarifele pentru apă trebuie evaluate cu mare atenție, întrucât pot avea efecte de denaturare, pot genera sărăcie în domeniul apei și pot crea angoasă socială la nivelul populației. CESE solicită lansarea unei discuții constructive la nivelul UE cu privire la o structură echitabilă a prețului apei. Stabilirea prețurilor trebuie să cuprindă cerințe minime privind accesul liber la apă, pentru a asigura respectarea drepturilor omului. Structura prețurilor ar trebui să țină seama de provocările societale, climatice și industriale actuale și viitoare. CESE sugerează ca, la stabilirea prețurilor, să se țină seama în mod transversal de securitatea apei pe termen lung. |
| --- | --- |

4.7.

CESE observă că impactul poluării și al supraexploatării acviferelor subterane reprezintă o povară disproporționat de mare pentru persoanele sărace și vulnerabile din punct de vedere social. Tarifele pentru apă trebuie evaluate cu mare atenție, întrucât pot avea efecte de denaturare, pot genera sărăcie în domeniul apei și pot crea angoasă socială la nivelul populației. CESE solicită lansarea unei discuții constructive la nivelul UE cu privire la o structură echitabilă a prețului apei. Stabilirea prețurilor trebuie să cuprindă cerințe minime privind accesul liber la apă, pentru a asigura respectarea drepturilor omului. Structura prețurilor ar trebui să țină seama de provocările societale, climatice și industriale actuale și viitoare. CESE sugerează ca, la stabilirea prețurilor, să se țină seama în mod transversal de securitatea apei pe termen lung.

| 4.8. | CESE consideră că răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui extinsă la gestionarea apelor uzate și sprijină actuala revizuire a Directivei privind epurarea apelor uzate urbane (10) (11). Ar trebui introduse sinergii între sistemele de răspundere extinsă a producătorilor, cerințele în materie de proiectare ecologică și cele în materie de informare. Ar trebui instituite campanii de sensibilizare specifice care să conecteze părțile interesate disparate și diverse și să se adreseze consumatorilor, astfel încât aceștia să înțeleagă și să recunoască în ce constă utilizarea sustenabilă a apei. |
| --- | --- |

4.8.

CESE consideră că răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui extinsă la gestionarea apelor uzate și sprijină actuala revizuire a Directivei privind epurarea apelor uzate urbane (10

11

| 4.9. | Pentru a asigura întreținerea adecvată a sistemelor de alimentare cu apă și a încuraja o alimentare sporită cu apă, este esențial să se abordeze problema apei nefacturate, acordând prioritate inițiativelor de întreținere în curs care vizează reducerea semnificativă a scurgerilor de apă. Pentru a finanța corespunzător astfel de inițiative, este necesar să se introducă o „regulă de aur” pentru investițiile publice. CESE subliniază că o întreținere gestionată în mod necorespunzător și subfinanțată, combinată cu gestionarea inadecvată a activelor, cauzează pierderi economice semnificative. În acest sens, trebuie dezvoltate imediat noi tehnologii de detectare a scurgerilor și ar trebui elaborat un sprijin specific. |
| --- | --- |

4.9.

Pentru a asigura întreținerea adecvată a sistemelor de alimentare cu apă și a încuraja o alimentare sporită cu apă, este esențial să se abordeze problema apei nefacturate, acordând prioritate inițiativelor de întreținere în curs care vizează reducerea semnificativă a scurgerilor de apă. Pentru a finanța corespunzător astfel de inițiative, este necesar să se introducă o „regulă de aur” pentru investițiile publice. CESE subliniază că o întreținere gestionată în mod necorespunzător și subfinanțată, combinată cu gestionarea inadecvată a activelor, cauzează pierderi economice semnificative. În acest sens, trebuie dezvoltate imediat noi tehnologii de detectare a scurgerilor și ar trebui elaborat un sprijin specific.

| 4.10. | Comitetul este îngrijorat de evaluarea insuficientă a stării sistemelor de canalizare subterană în multe state membre și solicită o evaluare aprofundată și imediată, inclusiv centralizarea datelor la nivelul UE. Costul lipsei intervențiilor este mult mai mare decât costul reparațiilor în rețelele de canalizare. |
| --- | --- |

4.10.

Comitetul este îngrijorat de evaluarea insuficientă a stării sistemelor de canalizare subterană în multe state membre și solicită o evaluare aprofundată și imediată, inclusiv centralizarea datelor la nivelul UE. Costul lipsei intervențiilor este mult mai mare decât costul reparațiilor în rețelele de canalizare.

5.   Implicațiile regionale ale apei

Implicațiile regionale ale apei

| 5.1. | Accesul la apă sigură, curată și de calitate este un drept fundamental și vital pentru sănătatea, demnitatea și prosperitatea tuturor. Comitetul consideră că este absolut inacceptabil să existe încă persoane care nu au acces la apă în UE. |
| --- | --- |

5.1.

Accesul la apă sigură, curată și de calitate este un drept fundamental și vital pentru sănătatea, demnitatea și prosperitatea tuturor. Comitetul consideră că este absolut inacceptabil să existe încă persoane care nu au acces la apă în UE.

| 5.2. | CESE consideră că este esențial ca apa să fie integrată în toate politicile conexe (energie, comerț, industrie, agricultură etc.) și ca statele membre să asigure sinergii între investițiile în diverse sectoare adiacente apei, cum ar fi dezvoltarea urbană, alimentația, agricultura și energia. Apa este de o importanță crucială pentru dezvoltarea urbană și rurală. |
| --- | --- |

5.2.

CESE consideră că este esențial ca apa să fie integrată în toate politicile conexe (energie, comerț, industrie, agricultură etc.) și ca statele membre să asigure sinergii între investițiile în diverse sectoare adiacente apei, cum ar fi dezvoltarea urbană, alimentația, agricultura și energia. Apa este de o importanță crucială pentru dezvoltarea urbană și rurală.

| 5.3. | CESE propune elaborarea unui pact albastru al UE și a unei agende a UE privind apa bazate pe parteneriate pentru investiții în domeniul apei, în strânsă sinergie cu Agenda urbană a UE, împreună cu un parteneriat tematic privind apa, în conformitate cu Acordul de la Ljubljana și în deplină complementaritate cu viziunea pe termen lung pentru zonele rurale. Asigurarea solidarității teritoriale, a unor structuri de guvernanță multilaterale adaptate pentru a face față diferențelor dintre zonele rurale și cele urbane și consolidarea operatorilor regionali din domeniul apei sunt importante. |
| --- | --- |

5.3.

CESE propune elaborarea unui pact albastru al UE și a unei agende a UE privind apa bazate pe parteneriate pentru investiții în domeniul apei, în strânsă sinergie cu Agenda urbană a UE, împreună cu un parteneriat tematic privind apa, în conformitate cu Acordul de la Ljubljana și în deplină complementaritate cu viziunea pe termen lung pentru zonele rurale. Asigurarea solidarității teritoriale, a unor structuri de guvernanță multilaterale adaptate pentru a face față diferențelor dintre zonele rurale și cele urbane și consolidarea operatorilor regionali din domeniul apei sunt importante.

| 5.4. | Ar trebui să se acorde atenție deosebită insulelor din zona mediteraneeană și regiunilor ultraperiferice care se confruntă cu deficite de aprovizionare cu apă în anumite perioade de secetă, din cauza poziției lor geografice. Pentru aceste zone, alimentarea cu apa necesară trebuie asigurată printr-un sistem care să garanteze aprovizionarea familiilor și a operatorilor economici. |
| --- | --- |

5.4.

Ar trebui să se acorde atenție deosebită insulelor din zona mediteraneeană și regiunilor ultraperiferice care se confruntă cu deficite de aprovizionare cu apă în anumite perioade de secetă, din cauza poziției lor geografice. Pentru aceste zone, alimentarea cu apa necesară trebuie asigurată printr-un sistem care să garanteze aprovizionarea familiilor și a operatorilor economici.

| 5.5. | CESE propune ca planificarea publică să aibă loc exclusiv la nivel de bazin hidrografic (inclusiv apele subterane), astfel încât să fie protejat interesul general al UE și să se asigure menținerea debitului ecologic necesar al apei la corpul de apă originar. Prin luarea de măsuri și efectuarea de investiții pentru a proteja zonele împotriva inundațiilor, a anticipa secetele, a proteja navigabilitatea sau a reține o mai mare cantitate de apă ar trebui să se vizeze și îmbunătățirea biodiversității și respectarea caracteristicilor geomorfologice ale bazinului hidrografic. |
| --- | --- |

5.5.

CESE propune ca planificarea publică să aibă loc exclusiv la nivel de bazin hidrografic (inclusiv apele subterane), astfel încât să fie protejat interesul general al UE și să se asigure menținerea debitului ecologic necesar al apei la corpul de apă originar. Prin luarea de măsuri și efectuarea de investiții pentru a proteja zonele împotriva inundațiilor, a anticipa secetele, a proteja navigabilitatea sau a reține o mai mare cantitate de apă ar trebui să se vizeze și îmbunătățirea biodiversității și respectarea caracteristicilor geomorfologice ale bazinului hidrografic.

| 5.6. | Ținând seama de natura publică a apei, CESE propune ca dreptul de utilizare a apei să fie bine definit, măsurat și monitorizat, luând în considerare toate formele juridice, cum ar fi concesiunile, autorizațiile, licențele, drepturile de contractare și de proprietate directă, precum și respectarea apei ca bun comun. Drepturile de utilizare ar trebui să fie ușor de măsurat în termeni bine definiți. |
| --- | --- |

5.6.

Ținând seama de natura publică a apei, CESE propune ca dreptul de utilizare a apei să fie bine definit, măsurat și monitorizat, luând în considerare toate formele juridice, cum ar fi concesiunile, autorizațiile, licențele, drepturile de contractare și de proprietate directă, precum și respectarea apei ca bun comun. Drepturile de utilizare ar trebui să fie ușor de măsurat în termeni bine definiți.

| 5.7. | CESE recomandă ca UE să adopte și să consolideze cadrele de reglementare privind contractele de concesiune a apei pentru a gestiona apa ca bun public și nu doar ca marfă ce poate fi comercializată. De asemenea, prețurile pentru populație ar trebui să arate că apa este un bun public, cu respectarea deplină a articolului 14 din TFUE și a Protocolului nr. 26 anexat la TUE și TFUE. CESE solicită norme restrictive pentru a proteja resursele de apă ale UE împotriva utilizării lor în interesul părților interesate din afara UE. |
| --- | --- |

5.7.

CESE recomandă ca UE să adopte și să consolideze cadrele de reglementare privind contractele de concesiune a apei pentru a gestiona apa ca bun public și nu doar ca marfă ce poate fi comercializată. De asemenea, prețurile pentru populație ar trebui să arate că apa este un bun public, cu respectarea deplină a articolului 14 din TFUE și a Protocolului nr. 26 anexat la TUE și TFUE. CESE solicită norme restrictive pentru a proteja resursele de apă ale UE împotriva utilizării lor în interesul părților interesate din afara UE.

6.   Fondurile UE

Fondurile UE

| 6.1. | CESE solicită o mai mare sinergie la nivelul cererilor de propuneri și al programelor operaționale pentru a aborda particularitățile investițiilor în domeniul apei și pentru a maximiza o absorbție de calitate a fondurilor UE dedicate economiei apei și economiei albastre. Ar trebui luate în considerare caracteristicile sezoniere și ciclice ale activităților din domeniul apei la nivelul cererii de propuneri și al programării. Comitetul solicită statelor membre să considere investițiile în domeniul apei drept o prioritate ridicată în realocările din cadrul diverselor programe și să adapteze normele privind ajutoarele de stat la caracteristicile investițiilor în domeniul apei. |
| --- | --- |

6.1.

CESE solicită o mai mare sinergie la nivelul cererilor de propuneri și al programelor operaționale pentru a aborda particularitățile investițiilor în domeniul apei și pentru a maximiza o absorbție de calitate a fondurilor UE dedicate economiei apei și economiei albastre. Ar trebui luate în considerare caracteristicile sezoniere și ciclice ale activităților din domeniul apei la nivelul cererii de propuneri și al programării. Comitetul solicită statelor membre să considere investițiile în domeniul apei drept o prioritate ridicată în realocările din cadrul diverselor programe și să adapteze normele privind ajutoarele de stat la caracteristicile investițiilor în domeniul apei.

| 6.2. | CESE consideră că Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (12) este insuficient pentru a sprijini dezvoltarea și tranziția economiei albastre. Este urgent să se diversifice activitățile eligibile și să se sporească complementaritatea între fondurile ESI (13), Mecanismul de redresare și reziliență, InvestEU, Interreg Europa și alte fonduri. În plus, principiul concurenței al proiectelor din domeniul apei finanțate din fondurile ESI ar trebui să țină seama de nevoile de bază pe care le îndeplinește apa. |
| --- | --- |

6.2.

CESE consideră că Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (12

13

| 6.3. | CESE observă că dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității, grupurile de acțiune locală în domeniul pescuitului și investițiile teritoriale integrate (ITI) sunt instrumente care acoperă doar parțial nevoile de investiții în domeniul apei. CESE solicită un program operațional specific pentru apă și ITI pentru economia albastră, corelarea diferitelor cereri de propuneri și o evaluare a impactului investițiilor finanțate din fondurile UE care vizează infrastructura de apă. CESE sugerează înființarea unui Fond pentru o tranziție albastră, fie prin asigurarea unei concentrări tematice a fondurilor existente, fie prin adăugarea de noi fonduri. Fondul ar trebui să fie destinat regiunilor sărace în apă și ar trebui să acopere tranziția către o gestionare durabilă a apei, evitând inegalitățile în accesul la apă și sprijinind complementaritatea deplină a obiectivelor UE pentru 2050 cu Fondul pentru o tranziție justă. |
| --- | --- |

6.3.

CESE observă că dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității, grupurile de acțiune locală în domeniul pescuitului și investițiile teritoriale integrate (ITI) sunt instrumente care acoperă doar parțial nevoile de investiții în domeniul apei. CESE solicită un program operațional specific pentru apă și ITI pentru economia albastră, corelarea diferitelor cereri de propuneri și o evaluare a impactului investițiilor finanțate din fondurile UE care vizează infrastructura de apă. CESE sugerează înființarea unui Fond pentru o tranziție albastră, fie prin asigurarea unei concentrări tematice a fondurilor existente, fie prin adăugarea de noi fonduri. Fondul ar trebui să fie destinat regiunilor sărace în apă și ar trebui să acopere tranziția către o gestionare durabilă a apei, evitând inegalitățile în accesul la apă și sprijinind complementaritatea deplină a obiectivelor UE pentru 2050 cu Fondul pentru o tranziție justă.

| 6.4. | CESE conchide că sectoarele apei ar trebui recunoscute drept strategice în perioada de programare 2028-2034 a următorului CFM și că CESE, dat fiind rolul său recunoscut ca voce a societății civile organizate din UE, ar trebui implicat în Platforma pentru specializare inteligentă pentru o economie albastră durabilă (14). CESE propune să se adauge o condiționalitate ex ante obligatorie pentru perioada de programare 2028-2034. |
| --- | --- |

6.4.

CESE conchide că sectoarele apei ar trebui recunoscute drept strategice în perioada de programare 2028-2034 a următorului CFM și că CESE, dat fiind rolul său recunoscut ca voce a societății civile organizate din UE, ar trebui implicat în Platforma pentru specializare inteligentă pentru o economie albastră durabilă (14

7.   Finanțarea tranziției către noi modele de afaceri durabile

Finanțarea tranziției către noi modele de afaceri durabile

| 7.1. | CESE recomandă statelor membre să analizeze modul în care bugetele publice și instrumentele de atenuare a riscurilor, cum ar fi garanțiile și instrumentele de îmbunătățire a calității creditului, pot fi utilizate în mod strategic pentru a îmbunătăți profilul de risc/randament al investițiilor și pentru a atrage finanțare comercială, finanțare participativă și investiții de capital. Comitetul își exprimă îngrijorarea că alocarea fondurilor publice va fi problematică în unele state membre din cauza nivelului actual al datoriei publice, a creșterii ratelor dobânzii și a deteriorării ratingului de credit suveran. CESE observă că finanțarea investițiilor private în construirea de rețele de apă poate fi descurajată de riscul confruntării cu corupția, de lipsa de claritate în materie de reglementare și de faptul că astfel de investiții au un orizont de timp mediu și lung. |
| --- | --- |

7.1.

CESE recomandă statelor membre să analizeze modul în care bugetele publice și instrumentele de atenuare a riscurilor, cum ar fi garanțiile și instrumentele de îmbunătățire a calității creditului, pot fi utilizate în mod strategic pentru a îmbunătăți profilul de risc/randament al investițiilor și pentru a atrage finanțare comercială, finanțare participativă și investiții de capital. Comitetul își exprimă îngrijorarea că alocarea fondurilor publice va fi problematică în unele state membre din cauza nivelului actual al datoriei publice, a creșterii ratelor dobânzii și a deteriorării ratingului de credit suveran. CESE observă că finanțarea investițiilor private în construirea de rețele de apă poate fi descurajată de riscul confruntării cu corupția, de lipsa de claritate în materie de reglementare și de faptul că astfel de investiții au un orizont de timp mediu și lung.

| 7.2. | CESE consideră că investițiile durabile în domeniul apei ar trebui consolidate prin utilizarea unor instrumente de finanțare durabile, cum ar fi obligațiunile verzi, obligațiunile sociale și creditele verzi, însoțite de definiții coerente ale durabilității în diferite jurisdicții, precum și de un nivel mai ridicat de standardizare și de transparență a datelor. CESE propune reglementarea obligațiunilor albastre pentru investițiile în domeniul apei de la nivelul UE, împreună cu instrumente de investiții adaptate în domeniul apei, dedicate IMM-urilor (de exemplu, prin credite sezoniere). CESE solicită, de asemenea, Eurostat să furnizeze un capitol și statistici specifice pentru datele privind economia apei. |
| --- | --- |

7.2.

CESE consideră că investițiile durabile în domeniul apei ar trebui consolidate prin utilizarea unor instrumente de finanțare durabile, cum ar fi obligațiunile verzi, obligațiunile sociale și creditele verzi, însoțite de definiții coerente ale durabilității în diferite jurisdicții, precum și de un nivel mai ridicat de standardizare și de transparență a datelor. CESE propune reglementarea obligațiunilor albastre pentru investițiile în domeniul apei de la nivelul UE, împreună cu instrumente de investiții adaptate în domeniul apei, dedicate IMM-urilor (de exemplu, prin credite sezoniere). CESE solicită, de asemenea, Eurostat să furnizeze un capitol și statistici specifice pentru datele privind economia apei.

| 7.3. | Integrarea factorilor MSG (15) în procesul de luare a deciziilor privind investițiile permite o gamă mai largă de oportunități de investiții și promovează stabilitatea financiară. CESE solicită investiții în infrastructură, condiții de muncă, locuri de muncă și formare de calitate și solicită activități și campanii specifice pentru alfabetizarea în domeniul apei, vizând în special generația mai tânără. Asigurarea unui parcurs profesional previzibil și pe termen lung și a unor salarii adecvate este esențială pentru menținerea resurselor umane în sectorul apei. |
| --- | --- |

7.3.

Integrarea factorilor MSG (15

| 7.4. | Statele membre trebuie să înțeleagă, să promoveze și să sprijine investițiile în domeniul apei, inclusiv prin utilizarea fondurilor de asistență tehnică, iar Comisia ar trebui să ofere sprijin specific în această privință, în special în ceea ce privește oportunitățile de reutilizare a apei. CESE consideră că este esențial să se direcționeze resursele financiare către proiecte care reduc consumul de apă și generează reutilizarea apei în toate statele membre, în conformitate cu articolul 9 din Directiva-cadru privind apa (16). |
| --- | --- |

7.4.

Statele membre trebuie să înțeleagă, să promoveze și să sprijine investițiile în domeniul apei, inclusiv prin utilizarea fondurilor de asistență tehnică, iar Comisia ar trebui să ofere sprijin specific în această privință, în special în ceea ce privește oportunitățile de reutilizare a apei. CESE consideră că este esențial să se direcționeze resursele financiare către proiecte care reduc consumul de apă și generează reutilizarea apei în toate statele membre, în conformitate cu articolul 9 din Directiva-cadru privind apa (16

| 7.5. | Ar trebui să existe o coordonare și o complementaritate eficiente între Comisia Europeană, BEI și BERD în ceea ce privește finanțarea investițiilor în domeniul apei. Acest aspect include dezvoltarea unor indicatori-cheie de performanță comuni în cadrul strategic al UE și monitorizarea ciclică în cadrul semestrului european. Băncile publice din întreaga UE au, de asemenea, un rol important în ceea ce privește investițiile în domeniul apei, iar colaborarea părților interesate cu băncile private ar trebui consolidată. |
| --- | --- |

7.5.

Ar trebui să existe o coordonare și o complementaritate eficiente între Comisia Europeană, BEI și BERD în ceea ce privește finanțarea investițiilor în domeniul apei. Acest aspect include dezvoltarea unor indicatori-cheie de performanță comuni în cadrul strategic al UE și monitorizarea ciclică în cadrul semestrului european. Băncile publice din întreaga UE au, de asemenea, un rol important în ceea ce privește investițiile în domeniul apei, iar colaborarea părților interesate cu băncile private ar trebui consolidată.

8.   Investițiile

Investițiile

| 8.1. | Deciziile de investiții de la nivelul UE trebuie luate în urma unei evaluări aprofundate a cererii de apă pe termen lung, a disponibilității resurselor de apă și a opțiunilor de finanțare, luând în considerare totodată provocările generate de adaptarea la schimbările climatice. Comitetul consideră că planificarea investițiilor pe termen lung ar trebui să cuantifice și tendințele demografice specifice și să fie aliniată la inițiativele din alte sectoare, cum ar fi urbanismul, utilizarea terenurilor sau agricultura. Îmbunătățirea instalațiilor de apă ar trebui, de asemenea, să țină seama de maximizarea stocării așa-numitului „carbon albastru”. CESE îndeamnă statele membre să pună în aplicare inițiative sincronizate de amenajare a teritoriului și sisteme de tip big data. Investițiile și finanțarea în sectorul apei ar trebui să țină seama de cheltuielile de funcționare într-un mod integrat. |
| --- | --- |

8.1.

Deciziile de investiții de la nivelul UE trebuie luate în urma unei evaluări aprofundate a cererii de apă pe termen lung, a disponibilității resurselor de apă și a opțiunilor de finanțare, luând în considerare totodată provocările generate de adaptarea la schimbările climatice. Comitetul consideră că planificarea investițiilor pe termen lung ar trebui să cuantifice și tendințele demografice specifice și să fie aliniată la inițiativele din alte sectoare, cum ar fi urbanismul, utilizarea terenurilor sau agricultura. Îmbunătățirea instalațiilor de apă ar trebui, de asemenea, să țină seama de maximizarea stocării așa-numitului „carbon albastru”. CESE îndeamnă statele membre să pună în aplicare inițiative sincronizate de amenajare a teritoriului și sisteme de tip big data. Investițiile și finanțarea în sectorul apei ar trebui să țină seama de cheltuielile de funcționare într-un mod integrat.

| 8.2. | CESE solicită standarde specifice privind utilizarea apei în diverse sectoare economice, de exemplu în agricultură și în industrie, prin crearea unui grup de experți care să elaboreze orientări sectoriale privind utilizarea apei, din care să facă parte și CESE. |
| --- | --- |

8.2.

CESE solicită standarde specifice privind utilizarea apei în diverse sectoare economice, de exemplu în agricultură și în industrie, prin crearea unui grup de experți care să elaboreze orientări sectoriale privind utilizarea apei, din care să facă parte și CESE.

| 8.3. | Inovarea și tehnologia sunt esențiale pentru a stimula eficiența în ceea ce privește gestionarea apei. Partajarea inovațiilor semnificative în domeniul apei între statele membre și încurajarea experimentării ascendente sunt esențiale. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a evalua costurile și beneficiile economice, sociale și de mediu ale diferitelor căi de investiții, variind de la nivel local la nivel de bazin, național, transfrontalier și chiar global. Punerea în aplicare a unor tehnologii inovatoare, cum ar fi sistemele de monitorizare prin satelit cu costuri reduse care urmăresc parametrii critici ai apei, poate îmbunătăți colectarea și analiza datelor privind apa. În acest sens, ar trebui avută în vedere implicarea statelor membre. |
| --- | --- |

8.3.

Inovarea și tehnologia sunt esențiale pentru a stimula eficiența în ceea ce privește gestionarea apei. Partajarea inovațiilor semnificative în domeniul apei între statele membre și încurajarea experimentării ascendente sunt esențiale. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a evalua costurile și beneficiile economice, sociale și de mediu ale diferitelor căi de investiții, variind de la nivel local la nivel de bazin, național, transfrontalier și chiar global. Punerea în aplicare a unor tehnologii inovatoare, cum ar fi sistemele de monitorizare prin satelit cu costuri reduse care urmăresc parametrii critici ai apei, poate îmbunătăți colectarea și analiza datelor privind apa. În acest sens, ar trebui avută în vedere implicarea statelor membre.

| 8.4. | Pentru a mobiliza un capital adecvat pe termen lung aliniat la ODD, proiectele de capital natural legate de apă care se confruntă cu riscuri structurale mai mari necesită adesea reducerea riscurilor. Costurile mai mari, veniturile mai reduse și pierderile financiare asociate riscurilor legate de apă trebuie analizate cu atenție. Împrumuturile și granturile tradiționale, capitalul de risc, fondurile de capital privat și public, fondurile de pensii și fondurile de investiții ar trebui, de asemenea, utilizate. Posibilitatea de dezinformare ecologică persistă ca urmare a lipsei unor standarde coerente pentru obligațiunile verzi și fondurile de investiții legate de MSG. |
| --- | --- |

8.4.

Pentru a mobiliza un capital adecvat pe termen lung aliniat la ODD, proiectele de capital natural legate de apă care se confruntă cu riscuri structurale mai mari necesită adesea reducerea riscurilor. Costurile mai mari, veniturile mai reduse și pierderile financiare asociate riscurilor legate de apă trebuie analizate cu atenție. Împrumuturile și granturile tradiționale, capitalul de risc, fondurile de capital privat și public, fondurile de pensii și fondurile de investiții ar trebui, de asemenea, utilizate. Posibilitatea de dezinformare ecologică persistă ca urmare a lipsei unor standarde coerente pentru obligațiunile verzi și fondurile de investiții legate de MSG.

| 8.5. | Comisia trebuie să încurajeze utilizarea tuturor fondurilor UE relevante și a oportunităților de parteneriat prin intermediul partenerilor sociali și al rețelelor organizațiilor societății civile pentru a ajunge la toate părțile interesate, cu un accent deosebit pe IMM-uri. Finanțarea mixtă poate juca un rol important, dat fiind randamentul scăzut al proiectelor de infrastructură în domeniul apei; cu toate acestea, societățile de servicii de alimentare cu apă reprezintă în continuare un bun vehicul de investiții. |
| --- | --- |

8.5.

Comisia trebuie să încurajeze utilizarea tuturor fondurilor UE relevante și a oportunităților de parteneriat prin intermediul partenerilor sociali și al rețelelor organizațiilor societății civile pentru a ajunge la toate părțile interesate, cu un accent deosebit pe IMM-uri. Finanțarea mixtă poate juca un rol important, dat fiind randamentul scăzut al proiectelor de infrastructură în domeniul apei; cu toate acestea, societățile de servicii de alimentare cu apă reprezintă în continuare un bun vehicul de investiții.

| 8.6. | CESE consideră că este esențial ca reziliența să fie integrată în criteriile de evaluare a investițiilor în domeniul apei. Reziliența poate reduce cheltuielile asociate redresării în urma unor evenimente imprevizibile, cum ar fi furtunile, inundațiile, incendiile forestiere, secetele, atacurile cibernetice sau pandemiile, atunci când sunt însoțite de investiții optime în măsuri de reducere a riscurilor. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită și să se aloce o finanțare specifică proiectelor transfrontaliere în domeniul apei. |
| --- | --- |

8.6.

CESE consideră că este esențial ca reziliența să fie integrată în criteriile de evaluare a investițiilor în domeniul apei. Reziliența poate reduce cheltuielile asociate redresării în urma unor evenimente imprevizibile, cum ar fi furtunile, inundațiile, incendiile forestiere, secetele, atacurile cibernetice sau pandemiile, atunci când sunt însoțite de investiții optime în măsuri de reducere a riscurilor. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită și să se aloce o finanțare specifică proiectelor transfrontaliere în domeniul apei.

| 8.7. | Investițiile insuficiente și cheltuielile ineficiente în proiectele din domeniul apei reprezintă principalul motiv pentru care UE și restul lumii nu înregistrează progrese semnificative în realizarea ODD 6 privind apa și salubritatea. CESE subliniază că Europa are oportunitatea de a transforma provocările legate de apă în noi perspective de dezvoltare tehnologică, de progres societal și de creștere a întreprinderilor, cu obiectivul final ca economia să devină sigură și rezilientă în ceea ce privește apa, asigurând oportunități de ocupare integrală și productivă a forței de muncă și locuri de muncă de calitate pentru toți. UE poate deveni lider mondial în domeniul reutilizării apei. |
| --- | --- |

8.7.

Investițiile insuficiente și cheltuielile ineficiente în proiectele din domeniul apei reprezintă principalul motiv pentru care UE și restul lumii nu înregistrează progrese semnificative în realizarea ODD 6 privind apa și salubritatea. CESE subliniază că Europa are oportunitatea de a transforma provocările legate de apă în noi perspective de dezvoltare tehnologică, de progres societal și de creștere a întreprinderilor, cu obiectivul final ca economia să devină sigură și rezilientă în ceea ce privește apa, asigurând oportunități de ocupare integrală și productivă a forței de muncă și locuri de muncă de calitate pentru toți. UE poate deveni lider mondial în domeniul reutilizării apei.

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Apa nefacturată (NRW) este apa care se pierde în cadrul sistemului de distribuție a apei și care nu ajunge niciodată la destinația sa finală. Este vorba de apa care nu este utilizată sau plătită, ceea ce afectează atât economiile locale, cât și resursele locale disponibile.

1

(2)  Agenda urbană a UE.

2

(3)  
  „
  Ljubljana Agreement and Multiannual Working Programme – Renewing the Urban Agenda for the EU
  ” (Acordul de la Ljubljana și programul de lucru multianual – Reînnoirea Agendei urbane a UE).

3

Ljubljana Agreement and Multiannual Working Programme – Renewing the Urban Agenda for the EU

(4)  O viziune pe termen lung pentru zonele rurale: pentru zone rurale ale UE mai puternice, conectate, reziliente și prospere.

4

(5)  Fondurile structurale și de investiții europene 2014-2020.

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

6

(7)  
  JO C 202, 7.6.2016, p. 307.

7

(8)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

8

(9)  
  Industrial pollutant releases to water in Europe (Poluanți industriali emiși în apă în Europa), Agenția Europeană de Mediu.

9

Industrial pollutant releases to water in Europe

(10)  Propunere de revizuire a Directivei privind epurarea apelor uzate urbane

10

(11)  Directiva 91/271/CEE al Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale (JO L 135, 30.5.1991, p. 40).

11

(12)  Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură.

12

(13)  Fondurile structurale și de investiții europene 2014-2020.

13

(14)  https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/blue-growth

14

(15)  Factori de mediu, sociali și de guvernanță (MSG)

15

(16)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

16

---

ANEXĂ

Următorul amendament, care a întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, a fost respins în timpul dezbaterii [articolul 74 alineatul (3) din Regulamentul de procedură]:

Amendamentul 8

Punctul 1.4

Se modifică după cum urmează:

| Avizul secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Viitorul cadru de reglementare al economiei albastre a UE trebuie:






  — | să se bazeze pe principiul unei economii a bunăstării; |

Avizul secțiunii

Amendament

Viitorul cadru de reglementare al economiei albastre a UE trebuie:

—

să se bazeze pe principiul unei economii a bunăstării;

| — | să integreze în plan transversal condiționalitățile sociale și solidaritatea teritorială; |
| --- | --- |

—

să integreze în plan transversal condiționalitățile sociale și solidaritatea teritorială;

| — | să asigure un echilibru între preocupările de mediu, sociale și economice; |
| --- | --- |

—

să asigure un echilibru între preocupările de mediu, sociale și economice;

| — | să beneficieze de modele de guvernanță transnaționale inovatoare care încurajează finanțarea, reglementează implicarea sectorului privat, îmbunătățesc gestionarea resurselor de apă și stimulează competitivitatea UE; |
| --- | --- |

—

să beneficieze de modele de guvernanță transnaționale inovatoare care încurajează finanțarea, reglementează implicarea sectorului privat, îmbunătățesc gestionarea resurselor de apă și stimulează competitivitatea UE;

| — | să adopte modele de afaceri colaborative și principiile economiei bazate pe partajare; |
| --- | --- |

—

să adopte modele de afaceri colaborative și principiile economiei bazate pe partajare;

| — | să adopte un cadru instituțional care să nu afecteze competitivitatea activităților economice ale UE pe piața mondială; |
| --- | --- |

—

să adopte un cadru instituțional care să nu afecteze competitivitatea activităților economice ale UE pe piața mondială;

| — | să ofere o mai mare transparență în ceea ce privește inițiativele în materie de durabilitate. |
| --- | --- |

—

să ofere o mai mare transparență în ceea ce privește inițiativele în materie de durabilitate.

Viitorul cadru de reglementare al economiei albastre a UE trebuie:

| — | să se bazeze pe principiul unei economii a bunăstării; |
| --- | --- |

—

să se bazeze pe principiul unei economii a bunăstării;

| — | să integreze în plan transversal condiționalitățile sociale și solidaritatea teritorială; |
| --- | --- |

—

să integreze în plan transversal condiționalitățile sociale și solidaritatea teritorială;

| — | să asigure un echilibru între preocupările de mediu, sociale și economice; |
| --- | --- |

—

să asigure un echilibru între preocupările de mediu, sociale și economice;

| — | să beneficieze de modele de guvernanță transnaționale inovatoare care încurajează finanțarea, reglementează implicarea sectorului privat, îmbunătățesc gestionarea resurselor de apă și stimulează competitivitatea UE; |
| --- | --- |

—

să beneficieze de modele de guvernanță transnaționale inovatoare care încurajează finanțarea, reglementează implicarea sectorului privat, îmbunătățesc gestionarea resurselor de apă și stimulează competitivitatea UE;

| — | să introducă o „regulă de aur” pentru investițiile în infrastructura publică; |
| --- | --- |

—

să introducă o „regulă de aur” pentru investițiile în infrastructura publică;

| — | să adopte modele de afaceri colaborative și principiile economiei bazate pe partajare; |
| --- | --- |

—

să adopte modele de afaceri colaborative și principiile economiei bazate pe partajare;

| — | să adopte un cadru instituțional care să nu afecteze competitivitatea activităților economice ale UE pe piața mondială; |
| --- | --- |

—

să adopte un cadru instituțional care să nu afecteze competitivitatea activităților economice ale UE pe piața mondială;

| — | să ofere o mai mare transparență în ceea ce privește inițiativele în materie de durabilitate. |
| --- | --- |

—

să ofere o mai mare transparență în ceea ce privește inițiativele în materie de durabilitate.

Expunere de motive

Acest amendament este în conformitate cu modificarea deja propusă și explicată la punctul 4.9: introducerea unei „reguli de aur” pentru investițiile publice este necesară pentru a consolida statutul apei ca bun comun, astfel cum se menționează deja în legislația UE.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 84 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 93 |
| Abțineri: | 17 |

Voturi pentru:

84

Voturi împotrivă:

93

Abțineri:

17

Următorul punct al avizului secțiunii a fost modificat pentru a reflecta conținutul amendamentului adoptat de Adunare, însă a întrunit mai mult de o pătrime din voturile exprimate în ședința secțiunii [articolul 74 alineatul (4) din Regulamentul de procedură]:

Amendamentul 6

Punctul 4.9

Se modifică după cum urmează:

| Avizul secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Pentru a asigura întreținerea adecvată a sistemelor de alimentare cu apă și a încuraja o alimentare sporită cu apă, este esențial să se abordeze problema apei nefacturate, acordând prioritate inițiativelor de întreținere în curs care vizează reducerea semnificativă a scurgerilor de apă. CESE subliniază că o întreținere gestionată în mod necorespunzător și subfinanțată, combinată cu gestionarea inadecvată a activelor, cauzează pierderi economice semnificative. În acest sens, trebuie dezvoltate imediat noi tehnologii de detectare a scurgerilor și ar trebui elaborat un sprijin specific. | Pentru a asigura întreținerea adecvată a sistemelor de alimentare cu apă și a încuraja o alimentare sporită cu apă, este esențial să se abordeze problema apei nefacturate, acordând prioritate inițiativelor de întreținere în curs care vizează reducerea semnificativă a scurgerilor de apă.
  Pentru a finanța corespunzător astfel de inițiative, este necesar să se introducă o „regulă de aur” pentru investițiile publice.
  CESE subliniază că o întreținere gestionată în mod necorespunzător și subfinanțată, combinată cu gestionarea inadecvată a activelor, cauzează pierderi economice semnificative. În acest sens, trebuie dezvoltate imediat noi tehnologii de detectare a scurgerilor și ar trebui elaborat un sprijin specific. |

Avizul secțiunii

Amendament

Pentru a asigura întreținerea adecvată a sistemelor de alimentare cu apă și a încuraja o alimentare sporită cu apă, este esențial să se abordeze problema apei nefacturate, acordând prioritate inițiativelor de întreținere în curs care vizează reducerea semnificativă a scurgerilor de apă. CESE subliniază că o întreținere gestionată în mod necorespunzător și subfinanțată, combinată cu gestionarea inadecvată a activelor, cauzează pierderi economice semnificative. În acest sens, trebuie dezvoltate imediat noi tehnologii de detectare a scurgerilor și ar trebui elaborat un sprijin specific.

Pentru a asigura întreținerea adecvată a sistemelor de alimentare cu apă și a încuraja o alimentare sporită cu apă, este esențial să se abordeze problema apei nefacturate, acordând prioritate inițiativelor de întreținere în curs care vizează reducerea semnificativă a scurgerilor de apă.
  Pentru a finanța corespunzător astfel de inițiative, este necesar să se introducă o „regulă de aur” pentru investițiile publice.
  CESE subliniază că o întreținere gestionată în mod necorespunzător și subfinanțată, combinată cu gestionarea inadecvată a activelor, cauzează pierderi economice semnificative. În acest sens, trebuie dezvoltate imediat noi tehnologii de detectare a scurgerilor și ar trebui elaborat un sprijin specific.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 93 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 76 |
| Abțineri: | 12 |

Voturi pentru:

93

Voturi împotrivă:

76

Abțineri:

12

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/60 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/60

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Accesul la apă: abordarea sărăciei în domeniul apei și a implicațiilor acesteia asupra politicii sociale”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 349/10)

| Raportori: | doamna Kinga JOÓ și domnul Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Raportori:

doamna Kinga JOÓ și domnul Carlos Manuel TRINDADE

doamna Kinga JOÓ și domnul Carlos Manuel TRINDADE

| Decizia Adunării Plenare | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 21.6.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 13.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 171/19/22 |

Decizia Adunării Plenare

25.1.2023

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

21.6.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

171/19/22

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE aprobă pe deplin rezoluțiile Organizației Națiunilor Unite care afirmă că apa este un drept elementar al omului (1) și că este fundamentală pentru ca indivizii să se poată bucura de viață și de toate drepturile omului (2). Obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, la obiectivul 6, și Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS) al Uniunii Europene, la principiul 20, stabilesc principiile generale ale dreptului de acces la apă. Într-un context caracterizat de schimbări climatice, sărăcia în domeniul apei capătă o importanță mai mare și necesită politici publice de combatere a acesteia. Într-o situație de deficit de apă, populația vulnerabilă este cea mai afectată. |
| --- | --- |

1.1.

CESE aprobă pe deplin rezoluțiile Organizației Națiunilor Unite care afirmă că apa este un drept elementar al omului (1

2

| 1.2. | CESE invită Comisia Europeană și statele membre să aplice o abordare bazată pe drepturile omului în toate politicile privind apa și să abordeze sărăcia din domeniul apei, aliniindu-se astfel și la Pilonul european al drepturilor sociale. Serviciile de alimentare cu apă și de salubrizare ar trebui să fie durabile, echitabile, eficace, de înaltă calitate și accesibile ca preț pentru toți, și ar trebui să acorde o atenție deosebită grupurilor sociale vulnerabile. |
| --- | --- |

1.2.

CESE invită Comisia Europeană și statele membre să aplice o abordare bazată pe drepturile omului în toate politicile privind apa și să abordeze sărăcia din domeniul apei, aliniindu-se astfel și la Pilonul european al drepturilor sociale. Serviciile de alimentare cu apă și de salubrizare ar trebui să fie durabile, echitabile, eficace, de înaltă calitate și accesibile ca preț pentru toți, și ar trebui să acorde o atenție deosebită grupurilor sociale vulnerabile.

| 1.3. | CESE consideră că accesul universal la apă potabilă și la salubritate de înaltă calitate, la prețuri echitabile pentru populație, ar trebui tratat ca un bun public și nu ca o simplă marfă, motiv pentru care acesta nu ar trebui gestionat în conformitate cu normele pieței unice. |
| --- | --- |

1.3.

CESE consideră că accesul universal la apă potabilă și la salubritate de înaltă calitate, la prețuri echitabile pentru populație, ar trebui tratat ca un bun public și nu ca o simplă marfă, motiv pentru care acesta nu ar trebui gestionat în conformitate cu normele pieței unice.

| 1.4. | CESE solicită Comisiei să promoveze o abordare comună pentru a înțelege sărăcia în domeniul apei la nivelul UE și să elaboreze o definiție cuprinzătoare care să permită o înțelegere concretă și comună a sărăciei în domeniul apei (3), și în cadrul căreia fiecare stat membru să își poată elabora propria definiție dependentă de context, în conformitate cu cea europeană. |
| --- | --- |

1.4.

CESE solicită Comisiei să promoveze o abordare comună pentru a înțelege sărăcia în domeniul apei la nivelul UE și să elaboreze o definiție cuprinzătoare care să permită o înțelegere concretă și comună a sărăciei în domeniul apei (3

| 1.5. | CESE solicită Comisiei să elaboreze orientări comune pentru a monitoriza accesul la servicii de aprovizionare cu apă și de salubritate de calitate și la prețuri accesibile (4) și disparitățile spațiale, sociale și de gen aferente la nivelul statelor membre și al UE, și să cartografieze situația actuală și să monitorizeze periodic evoluțiile. Datele ar trebui să fie fiabile, valide și disponibile publicului. Acest lucru este, de asemenea, necesar pentru a respecta articolul 16 litera (a) din Directiva (UE) 2020/2184 a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2020 privind calitatea apei destinate consumului uman (5), iar CESE se așteaptă ca propunerea Comisiei Europene de reformare a Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale (DTAUR) (6), care introduce un articol 19 privind accesul la salubritate, să fie adoptată. |
| --- | --- |

1.5.

CESE solicită Comisiei să elaboreze orientări comune pentru a monitoriza accesul la servicii de aprovizionare cu apă și de salubritate de calitate și la prețuri accesibile (4

5

6

| 1.6. | CESE propune Comisiei ca viitoarea revizuire a Directivei privind apa potabilă să includă garanția accesului universal la servicii de aprovizionare cu apă și de salubritate, astfel cum este prevăzut în ODD 6 al ONU. CESE recomandă Comisiei să adopte orientări comune pentru stabilirea prețului apei și a salubrizării, în cadrul cărora statele membre să își poată dezvolta cadrele de reglementare dependente de context. Aceste orientări ar trebui să respecte dreptul omului la apă și principiul nedegradării, similar celui recomandat de ONU cu privire la drepturile omului și accesul la apă potabilă și salubritate. |
| --- | --- |

1.6.

CESE propune Comisiei ca viitoarea revizuire a Directivei privind apa potabilă să includă garanția accesului universal la servicii de aprovizionare cu apă și de salubritate, astfel cum este prevăzut în ODD 6 al ONU. CESE recomandă Comisiei să adopte orientări comune pentru stabilirea prețului apei și a salubrizării, în cadrul cărora statele membre să își poată dezvolta cadrele de reglementare dependente de context. Aceste orientări ar trebui să respecte dreptul omului la apă și principiul nedegradării, similar celui recomandat de ONU cu privire la drepturile omului și accesul la apă potabilă și salubritate.

| 1.7. | CESE subliniază că plata serviciilor de alimentare cu apă și de salubrizare nu ar trebui să compromită îndeplinirea altor nevoi sociale. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să realizeze o prezentare generală a măsurilor aplicate în toate statele membre în ceea ce privește accesibilitatea prețurilor și, în mod specific, în ceea ce-i privește pe consumatorii vulnerabili. Pe baza acestei prezentări generale, Comitetul solicită Comisiei să elaboreze orientări comune pentru statele membre pentru a identifica gospodăriile cu probleme legate de accesibilitatea prețurilor și, în mod specific, pe consumatorii vulnerabili, precum și măsuri de abordare a problemelor respective. Aceste orientări ar trebui să garanteze că niciun utilizator aflat într-o situație de vulnerabilitate nu este deconectat de la alimentarea cu apă (7). Măsurile ar trebui să se bazeze pe o viziune holistică a situațiilor gospodăriilor afectate și ar trebui să aplice instrumente de politică socială, măsuri de politică în domeniul locuințelor și măsuri specifice privind serviciile de alimentare cu apă și de salubrizare într-un mod specific contextului. Principiul solidarității ar trebui să fie luat în considerare în ceea ce privește finanțarea unor astfel de măsuri. Pe lângă finanțarea publică, ar trebui analizate forme inovatoare de finanțare, de exemplu, stabilirea unor fonduri specifice încorporate în facturile de apă. |
| --- | --- |

1.7.

CESE subliniază că plata serviciilor de alimentare cu apă și de salubrizare nu ar trebui să compromită îndeplinirea altor nevoi sociale. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să realizeze o prezentare generală a măsurilor aplicate în toate statele membre în ceea ce privește accesibilitatea prețurilor și, în mod specific, în ceea ce-i privește pe consumatorii vulnerabili. Pe baza acestei prezentări generale, Comitetul solicită Comisiei să elaboreze orientări comune pentru statele membre pentru a identifica gospodăriile cu probleme legate de accesibilitatea prețurilor și, în mod specific, pe consumatorii vulnerabili, precum și măsuri de abordare a problemelor respective. Aceste orientări ar trebui să garanteze că niciun utilizator aflat într-o situație de vulnerabilitate nu este deconectat de la alimentarea cu apă (7

| 1.8. | CESE recomandă ca UE să adopte și să consolideze cadrele de reglementare privind contractele de concesiune a apei pentru a gestiona apa ca un bun public și nu ca o marfă care poate fi comercializată. Astfel de cadre de reglementare ar trebui:






  (a) | să fie aliniate la drepturile omului; |
| --- | --- | --- |

1.8.

CESE recomandă ca UE să adopte și să consolideze cadrele de reglementare privind contractele de concesiune a apei pentru a gestiona apa ca un bun public și nu ca o marfă care poate fi comercializată. Astfel de cadre de reglementare ar trebui:

(a)

să fie aliniate la drepturile omului;

| (b) | să promoveze durabilitatea ecosistemelor acvatice; |
| --- | --- |

(b)

să promoveze durabilitatea ecosistemelor acvatice;

| (c) | să fie stabilite și puse în aplicare în mod transparent, cu participarea publicului; |
| --- | --- |

(c)

să fie stabilite și puse în aplicare în mod transparent, cu participarea publicului;

| (d) | să completeze cadrul drepturilor de concesiune cu instituțiile publice pentru a recupera drepturile de utilizare a apei în schimbul unei compensații echitabile și să le realoce în timpul crizelor cauzate de secetă utilizatorilor aflați în situații de urgență. |
| --- | --- |

(d)

să completeze cadrul drepturilor de concesiune cu instituțiile publice pentru a recupera drepturile de utilizare a apei în schimbul unei compensații echitabile și să le realoce în timpul crizelor cauzate de secetă utilizatorilor aflați în situații de urgență.

| 1.9. | CESE observă că există o diferență fundamentală între gestionarea publică și cea privată a apei și că în ambele se pot găsi exemple pozitive și negative. Cu toate acestea, gestionarea privată, din cauza concentrării sale asupra profitului, poate întâmpina dificultăți în îndeplinirea cerinței fundamentale de universalitate a serviciului, adică deservirea populației în proporție de 100 %. CESE consideră că gestionarea publică a apei se află într-o poziție mai bună pentru a garanta accesul universal la apă și la sistemele de canalizare la un preț echitabil și cu standarde de calitate adecvate, precum și refacerea și protejarea ecosistemelor. |
| --- | --- |

1.9.

CESE observă că există o diferență fundamentală între gestionarea publică și cea privată a apei și că în ambele se pot găsi exemple pozitive și negative. Cu toate acestea, gestionarea privată, din cauza concentrării sale asupra profitului, poate întâmpina dificultăți în îndeplinirea cerinței fundamentale de universalitate a serviciului, adică deservirea populației în proporție de 100 %. CESE consideră că gestionarea publică a apei se află într-o poziție mai bună pentru a garanta accesul universal la apă și la sistemele de canalizare la un preț echitabil și cu standarde de calitate adecvate, precum și refacerea și protejarea ecosistemelor.

| 1.10. | CESE consideră că UE și toate statele membre ar trebui să adopte o viziune ecologică și să elaboreze programe de finanțare a distribuitorilor de apă pentru a realiza o reducere a scurgerilor și a pierderilor, unul dintre cele mai mari flageluri ale gospodăririi apelor. CESE invită Comisia și statele membre să ia în considerare și să sprijine soluții tehnice noi și inovatoare pentru a combate deficitul de apă, cum ar fi utilizarea sporită a apei gri și a apelor uzate epurate, precum și instalațiile descentralizate, la scară mică, de epurare a apelor uzate. |
| --- | --- |

1.10.

CESE consideră că UE și toate statele membre ar trebui să adopte o viziune ecologică și să elaboreze programe de finanțare a distribuitorilor de apă pentru a realiza o reducere a scurgerilor și a pierderilor, unul dintre cele mai mari flageluri ale gospodăririi apelor. CESE invită Comisia și statele membre să ia în considerare și să sprijine soluții tehnice noi și inovatoare pentru a combate deficitul de apă, cum ar fi utilizarea sporită a apei gri și a apelor uzate epurate, precum și instalațiile descentralizate, la scară mică, de epurare a apelor uzate.

| 1.11. | CESE solicită Comisiei și statelor membre să pună la dispoziție finanțare publică pentru dezvoltarea infrastructurii, în special în ceea ce privește proprietarii de proprietăți care nu dispun de resurse și cartierele urbane și rurale defavorizate din punct de vedere social, cu nevoi prelungite de renovare a infrastructurii. Ar trebui luată în considerare dezvoltarea infrastructurii de apă și de salubritate legate de valul de renovări. Mai mult, în amenajarea spațială, ar trebui luată în considerare furnizarea durabilă din punct de vedere ecologic, economic și social a serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubrizare. |
| --- | --- |

1.11.

CESE solicită Comisiei și statelor membre să pună la dispoziție finanțare publică pentru dezvoltarea infrastructurii, în special în ceea ce privește proprietarii de proprietăți care nu dispun de resurse și cartierele urbane și rurale defavorizate din punct de vedere social, cu nevoi prelungite de renovare a infrastructurii. Ar trebui luată în considerare dezvoltarea infrastructurii de apă și de salubritate legate de valul de renovări. Mai mult, în amenajarea spațială, ar trebui luată în considerare furnizarea durabilă din punct de vedere ecologic, economic și social a serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubrizare.

| 1.12. | Remarcând cu atenție existența a numeroase bazine hidrografice în Europa, care implică mai multe state membre, CESE recomandă adoptarea unui cadru de guvernanță politică și tehnică și participarea societății civile pentru fiecare dintre bazinele existente în UE (a se vedea punctele 6.4 și 6.5). CESE propune ca Comisia Europeană să evalueze performanța gestionării bazinelor hidrografice și să introducă mecanisme politice, tehnice și participative pentru îmbunătățirea acesteia. Comisia ar trebui să introducă un consiliu al bazinelor hidrografice care să reprezinte toate părțile interesate în calitate de organism care să asiste Autoritatea responsabilă de bazinele hidrografice și să-și asume un rol de mediator în conflictele transfrontaliere. |
| --- | --- |

1.12.

Remarcând cu atenție existența a numeroase bazine hidrografice în Europa, care implică mai multe state membre, CESE recomandă adoptarea unui cadru de guvernanță politică și tehnică și participarea societății civile pentru fiecare dintre bazinele existente în UE (a se vedea punctele 6.4 și 6.5). CESE propune ca Comisia Europeană să evalueze performanța gestionării bazinelor hidrografice și să introducă mecanisme politice, tehnice și participative pentru îmbunătățirea acesteia. Comisia ar trebui să introducă un consiliu al bazinelor hidrografice care să reprezinte toate părțile interesate în calitate de organism care să asiste Autoritatea responsabilă de bazinele hidrografice și să-și asume un rol de mediator în conflictele transfrontaliere.

| 1.13. | CESE recomandă Comisiei:






  — | să reglementeze proiectele agricole și industriale foarte mari consumatoare de apă în ceea ce privește problemele de mediu și sociale din aval și, în unele cazuri, să elaboreze o etapă de eliminare treptată a acestor proiecte, prin găsirea unor soluții pentru întreprinderile, lucrătorii și teritoriile implicate și prin alocarea fondurilor necesare pentru realizarea unui echilibru în soluția găsită; |
| --- | --- | --- |

1.13.

CESE recomandă Comisiei:

—

să reglementeze proiectele agricole și industriale foarte mari consumatoare de apă în ceea ce privește problemele de mediu și sociale din aval și, în unele cazuri, să elaboreze o etapă de eliminare treptată a acestor proiecte, prin găsirea unor soluții pentru întreprinderile, lucrătorii și teritoriile implicate și prin alocarea fondurilor necesare pentru realizarea unui echilibru în soluția găsită;

| — | să elaboreze o legislație care să asigure un flux minim care să ajungă la mare; |
| --- | --- |

—

să elaboreze o legislație care să asigure un flux minim care să ajungă la mare;

| — | să se asigure că UE adoptă planuri de urgență care să acorde prioritate accesului la apă pentru consumul uman, într-o criză cauzată de deficit. |
| --- | --- |

—

să se asigure că UE adoptă planuri de urgență care să acorde prioritate accesului la apă pentru consumul uman, într-o criză cauzată de deficit.

| 1.14. | CESE propune ca UE să elaboreze politici de protecție a consumatorilor, asigurându-se că toată lumea are acces la apă potabilă sigură la un preț echitabil și la sisteme adecvate de canalizare. Aceste politici ar trebui să includă participarea diverselor părți interesate (consumatori, lucrători, întreprinderi) în cadrul organismelor de consultare. |
| --- | --- |

1.14.

CESE propune ca UE să elaboreze politici de protecție a consumatorilor, asigurându-se că toată lumea are acces la apă potabilă sigură la un preț echitabil și la sisteme adecvate de canalizare. Aceste politici ar trebui să includă participarea diverselor părți interesate (consumatori, lucrători, întreprinderi) în cadrul organismelor de consultare.

| 1.15. | CESE invită Comisia și statele membre să adopte măsuri pentru a crește mai mult gradul de sensibilizare a cetățenilor UE cu privire la valoarea apei, la importanța accesului la apă și la salubritate pentru toți. Potențialul comunicării și al educației de creștere a gradului de sensibilizare ar trebui utilizat pentru a promova utilizarea mai durabilă a serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate (8). Copiii și tinerii ar trebui să fie vizați, ei fiind actori esențiali în utilizarea durabilă a serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate în viitor, însă sensibilizarea ar trebui să includă toate categoriile de vârstă. În cazul gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia în domeniul apei, creșterea gradului de sensibilizare ar trebui integrată printre alte măsuri, pentru a îmbunătăți accesul gospodăriilor la servicii de aprovizionare cu apă și de salubritate de calitate și la prețuri accesibile. |
| --- | --- |

1.15.

CESE invită Comisia și statele membre să adopte măsuri pentru a crește mai mult gradul de sensibilizare a cetățenilor UE cu privire la valoarea apei, la importanța accesului la apă și la salubritate pentru toți. Potențialul comunicării și al educației de creștere a gradului de sensibilizare ar trebui utilizat pentru a promova utilizarea mai durabilă a serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate (8

| 1.16. | CESE subliniază că politicile UE și ale statelor membre în domeniul apei ar trebui să fie însoțite de studii sistematice privind cerințele în materie de personal din sectorul apei, inclusiv calificările necesare, dezvoltarea forței de muncă și gestionarea sănătății și securității în muncă. Acestea ar trebui să fie realizate împreună cu partenerii sociali din sector. |
| --- | --- |

1.16.

CESE subliniază că politicile UE și ale statelor membre în domeniul apei ar trebui să fie însoțite de studii sistematice privind cerințele în materie de personal din sectorul apei, inclusiv calificările necesare, dezvoltarea forței de muncă și gestionarea sănătății și securității în muncă. Acestea ar trebui să fie realizate împreună cu partenerii sociali din sector.

2.   Introducere și domeniul de aplicare al avizului

Introducere și domeniul de aplicare al avizului

| 2.1. | Apa este esențială pentru toate aspectele vieții. Aceasta este, de asemenea, o parte esențială a dezvoltării durabile și este crucială pentru pacea civilizației noastre. Schimbările climatice au exacerbat deja problemele legate de apă și vor continua să facă acest lucru în viitor, la o scară și mai mare. Rezervele inadecvate de apă dulce exercită o presiune tot mai mare asupra comunităților umane, în special asupra grupurilor vulnerabile. |
| --- | --- |

2.1.

Apa este esențială pentru toate aspectele vieții. Aceasta este, de asemenea, o parte esențială a dezvoltării durabile și este crucială pentru pacea civilizației noastre. Schimbările climatice au exacerbat deja problemele legate de apă și vor continua să facă acest lucru în viitor, la o scară și mai mare. Rezervele inadecvate de apă dulce exercită o presiune tot mai mare asupra comunităților umane, în special asupra grupurilor vulnerabile.

| 2.2. | În 2010 (9), Adunarea Generală a ONU a recunoscut în mod explicit dreptul omului la apă și la salubritate, consolidat de Conferința ONU din 2023 privind apa (10). ONU recunoaște, de asemenea, că apa potabilă curată și salubritatea sunt esențiale pentru respectarea tuturor drepturilor omului. Printre cele 17 obiective de dezvoltare durabilă ale ONU convenite la nivel internațional se numără obiectivul 6 – „Asigurarea disponibilității și gestionării durabile a apei și salubrității pentru toți”. Pe lângă aceste angajamente globale, principiul 20 al Pilonului european al drepturilor sociale prevede că „orice persoană are dreptul de a avea acces la servicii esențiale de bună calitate, inclusiv la apă și salubritate”. |
| --- | --- |

2.2.

În 2010 (9

10

| 2.3. | UE a instituit un cadru juridic și de guvernanță cuprinzător pentru a asigura gospodărirea durabilă a apelor sale și a înregistrat progrese în punerea în aplicare a acestuia (11), (12). Avizele anterioare ale CESE pledează pentru corelarea provocărilor asociate cu apa cu combaterea sărăciei și cu obiectivul de eradicare a acesteia (13), pentru promovarea furnizării de apă și salubritate ca servicii publice vitale pentru toți (14) și pentru facilitarea accesului la apă potabilă pentru grupurile vulnerabile și persoanele care trăiesc în locuri izolate și în zone rurale defavorizate sau periferice (15). |
| --- | --- |

2.3.

UE a instituit un cadru juridic și de guvernanță cuprinzător pentru a asigura gospodărirea durabilă a apelor sale și a înregistrat progrese în punerea în aplicare a acestuia (11

12

13

14

15

| 2.4. | Prezentul aviz din proprie inițiativă atrage atenția asupra provocărilor actuale privind accesul la apă curată și la salubritate. De asemenea, avizul analizează măsurile care trebuie adoptate la nivel european, național și local, precum și rolul societății civile organizate în combaterea sărăciei în domeniul apei și a efectelor acesteia, în special asupra celor mai vulnerabili. În cele din urmă, avizul analizează modalitățile de atenuare a efectelor sociale, politice și economice ale sărăciei în domeniul apei și a impactului acesteia asupra sănătății umane. |
| --- | --- |

2.4.

Prezentul aviz din proprie inițiativă atrage atenția asupra provocărilor actuale privind accesul la apă curată și la salubritate. De asemenea, avizul analizează măsurile care trebuie adoptate la nivel european, național și local, precum și rolul societății civile organizate în combaterea sărăciei în domeniul apei și a efectelor acesteia, în special asupra celor mai vulnerabili. În cele din urmă, avizul analizează modalitățile de atenuare a efectelor sociale, politice și economice ale sărăciei în domeniul apei și a impactului acesteia asupra sănătății umane.

| 2.5. | Sărăcia în domeniul apei este prezentă în UE, în pofida situației relativ favorabile a UE în general. Lipsa accesului la apă și la salubritate de bună calitate și la prețuri accesibile, situație care poate fi descrisă ca sărăcie în domeniul apei, face parte din cotidianul a milioane de cetățeni ai UE. Cu alte cuvinte, milioane de europeni sunt privați de dreptul de acces la apă și la salubritate de bună calitate și la prețuri accesibile. |
| --- | --- |

2.5.

Sărăcia în domeniul apei este prezentă în UE, în pofida situației relativ favorabile a UE în general. Lipsa accesului la apă și la salubritate de bună calitate și la prețuri accesibile, situație care poate fi descrisă ca sărăcie în domeniul apei, face parte din cotidianul a milioane de cetățeni ai UE. Cu alte cuvinte, milioane de europeni sunt privați de dreptul de acces la apă și la salubritate de bună calitate și la prețuri accesibile.

| 2.6. | Cu toate acestea, sărăcia în domeniul apei are consecințe sociale, economice și de mediu profunde, care includ riscuri pentru sănătate la nivel individual și comunitar, scăderea capacității de inserție profesională și deteriorarea economiei locale, excluziunea socială, poluarea mediului, mișcările/migrația populației și instabilitatea politică. Astfel de consecințe sunt foarte disproporționate în raport cu ponderea consumului de apă și a producției de ape uzate ale gospodăriilor în comparație cu industria și agricultura. Acest lucru se reflectă în faptul că prima inițiativă cetățenească europeană reușită a vizat accesul la apă și la salubritate, cerând servicii garantate de aprovizionare cu apă și de salubritate pentru toți cetățenii UE, plasarea drepturilor omului deasupra intereselor pieței în furnizarea apei și eforturi sporite ale UE pentru a asigura accesul universal la apă și la salubritate (16). Abordarea sărăciei în domeniul apei este necesară pentru a îndeplini prioritățile politice ale CE, în special în ceea ce privește Pactul verde și promisiunea sa de a nu lăsa pe nimeni în urmă. |
| --- | --- |

2.6.

Cu toate acestea, sărăcia în domeniul apei are consecințe sociale, economice și de mediu profunde, care includ riscuri pentru sănătate la nivel individual și comunitar, scăderea capacității de inserție profesională și deteriorarea economiei locale, excluziunea socială, poluarea mediului, mișcările/migrația populației și instabilitatea politică. Astfel de consecințe sunt foarte disproporționate în raport cu ponderea consumului de apă și a producției de ape uzate ale gospodăriilor în comparație cu industria și agricultura. Acest lucru se reflectă în faptul că prima inițiativă cetățenească europeană reușită a vizat accesul la apă și la salubritate, cerând servicii garantate de aprovizionare cu apă și de salubritate pentru toți cetățenii UE, plasarea drepturilor omului deasupra intereselor pieței în furnizarea apei și eforturi sporite ale UE pentru a asigura accesul universal la apă și la salubritate (16

| 2.7. | Directiva privind apa potabilă stabilește obligația statelor membre de a adopta toate măsurile necesare pentru a asigura accesul la apă potabilă al grupurilor vulnerabile și marginalizate. Totuși, aceasta nu recunoaște dreptul universal de acces la apă potabilă sigură și la salubritate, așa cum este specificat în ODD. CESE solicită Comisiei să includă această recunoaștere în următoarea revizuire a Directivei privind apa potabilă. |
| --- | --- |

2.7.

Directiva privind apa potabilă stabilește obligația statelor membre de a adopta toate măsurile necesare pentru a asigura accesul la apă potabilă al grupurilor vulnerabile și marginalizate. Totuși, aceasta nu recunoaște dreptul universal de acces la apă potabilă sigură și la salubritate, așa cum este specificat în ODD. CESE solicită Comisiei să includă această recunoaștere în următoarea revizuire a Directivei privind apa potabilă.

| 2.8. | CESE observă cu regret că datele disponibile sunt limitate și fragmentate, ceea ce face dificilă obținerea unei imagini de ansamblu cuprinzătoare a amplorii și caracteristicilor fenomenului. |
| --- | --- |

2.8.

CESE observă cu regret că datele disponibile sunt limitate și fragmentate, ceea ce face dificilă obținerea unei imagini de ansamblu cuprinzătoare a amplorii și caracteristicilor fenomenului.

3.   Accesul la apă de calitate și la salubritate

Accesul la apă de calitate și la salubritate

| 3.1. | O proporție de 2,2 % din populația UE, aproximativ 9,8 milioane de persoane, nu utilizează apă potabilă gestionată în condiții de siguranță dintr-o sursă îmbunătățită, accesibilă în domiciliile lor (17). Alte 2 % (aproximativ 9,4 milioane de persoane) pot accesa servicii de bază de apă potabilă doar în afara locuințelor lor (18). Aproximativ 450 000 de persoane rezidente în UE (19) nu au acces nici măcar la serviciile de bază de apă potabilă. Un număr de 6,7 milioane de persoane din UE – 1,5 % din populație –, trăiesc fără instalații sanitare, adică într-o gospodărie fără baie, duș sau toaletă interioară, în timp ce 84,5 milioane de persoane, – 19 % din populație –, trăiesc fără acces la măcar o epurare secundară a apelor uzate (20). |
| --- | --- |

3.1.

O proporție de 2,2 % din populația UE, aproximativ 9,8 milioane de persoane, nu utilizează apă potabilă gestionată în condiții de siguranță dintr-o sursă îmbunătățită, accesibilă în domiciliile lor (17

18

19

20

| 3.2. | Sărăcia în domeniul apei afectează în special persoanele și gospodăriile vulnerabile.






  — | Gospodăriile care se confruntă cu sărăcia sunt de trei ori mai predispuse să trăiască fără instalații sanitare (21). |
| --- | --- | --- |

3.2.

Sărăcia în domeniul apei afectează în special persoanele și gospodăriile vulnerabile.

—

Gospodăriile care se confruntă cu sărăcia sunt de trei ori mai predispuse să trăiască fără instalații sanitare (21).

21

| — | Lipsa accesului la apă, salubrizare și igienă (WASH) are un impact disproporționat asupra femeilor în mai multe moduri, de exemplu din cauza rolului lor disproporționat în efectuarea sarcinilor casnice și din cauza problemelor asociate cu gestionarea igienei menstruale. |
| --- | --- |

—

Lipsa accesului la apă, salubrizare și igienă (WASH) are un impact disproporționat asupra femeilor în mai multe moduri, de exemplu din cauza rolului lor disproporționat în efectuarea sarcinilor casnice și din cauza problemelor asociate cu gestionarea igienei menstruale.

| — | Copiii sunt afectați în mod disproporționat, fiind mai vulnerabili la consecințele unei igiene necorespunzătoare. |
| --- | --- |

—

Copiii sunt afectați în mod disproporționat, fiind mai vulnerabili la consecințele unei igiene necorespunzătoare.

| — | Persoanele care trăiesc cu un handicap sau cu nevoi specifice se confruntă, de asemenea, cu o expunere crescută la consecințele sărăciei în domeniul apei. |
| --- | --- |

—

Persoanele care trăiesc cu un handicap sau cu nevoi specifice se confruntă, de asemenea, cu o expunere crescută la consecințele sărăciei în domeniul apei.

| — | Persoanele fără adăpost, în special oamenii străzii, sunt grav afectate de lipsa accesului la apă, salubrizare și igienă, din cauza sărăciei lor extreme în ceea ce privește locuința. |
| --- | --- |

—

Persoanele fără adăpost, în special oamenii străzii, sunt grav afectate de lipsa accesului la apă, salubrizare și igienă, din cauza sărăciei lor extreme în ceea ce privește locuința.

| — | Cea mai mare minoritate etnică din Europa, romii, este foarte afectată de lipsa accesului la apă potabilă și la salubritate sigure și la prețuri accesibile. Fiecare a treia persoană de etnie romă trăiește într-o locuință fără apă curentă (22) și puțin peste jumătate dispun de o toaletă interioară sau un duș (23). Există exemple de comunități marginalizate, în care romii sunt suprareprezentați, cărora li se refuză chiar și serviciile de bază de apă potabilă, prin închiderea fântânilor publice (24) și care trăiesc în zone afectate de contaminarea apelor subterane din cauza activităților economice (25). |
| --- | --- |

—

Cea mai mare minoritate etnică din Europa, romii, este foarte afectată de lipsa accesului la apă potabilă și la salubritate sigure și la prețuri accesibile. Fiecare a treia persoană de etnie romă trăiește într-o locuință fără apă curentă (22) și puțin peste jumătate dispun de o toaletă interioară sau un duș (23). Există exemple de comunități marginalizate, în care romii sunt suprareprezentați, cărora li se refuză chiar și serviciile de bază de apă potabilă, prin închiderea fântânilor publice (24) și care trăiesc în zone afectate de contaminarea apelor subterane din cauza activităților economice (25).

22

23

24

25

| — | Migranții, în special migranții fără forme legale aflați în locuințe de urgență și în locuințe informale, se pot în special confrunta cu un acces deficitar la apă, salubrizare și igienă. |
| --- | --- |

—

Migranții, în special migranții fără forme legale aflați în locuințe de urgență și în locuințe informale, se pot în special confrunta cu un acces deficitar la apă, salubrizare și igienă.

| — | Lipsa accesului la apă și salubritate la prețuri accesibile poate avea un impact asupra afacerilor familiale ale gospodăriilor vulnerabile, creând probleme sociale și economice. |
| --- | --- |

—

Lipsa accesului la apă și salubritate la prețuri accesibile poate avea un impact asupra afacerilor familiale ale gospodăriilor vulnerabile, creând probleme sociale și economice.

| 3.3. | Disparitățile spațiale în infrastructura de apă și salubritate sunt un factor important – deși nu singurul – în accesul inegal din punct de vedere social. În multe domenii, problemele de infrastructură și problemele sociale se intersectează. Comunitățile rurale marginalizate se pot afla într-o situație deosebit de dezavantajată. În plus, în cartierele sărace în resurse, cu îndelungi nevoi de renovare, infrastructura de slabă calitate contribuie la sărăcia în domeniul apei și la problemele de mediu. |
| --- | --- |

3.3.

Disparitățile spațiale în infrastructura de apă și salubritate sunt un factor important – deși nu singurul – în accesul inegal din punct de vedere social. În multe domenii, problemele de infrastructură și problemele sociale se intersectează. Comunitățile rurale marginalizate se pot afla într-o situație deosebit de dezavantajată. În plus, în cartierele sărace în resurse, cu îndelungi nevoi de renovare, infrastructura de slabă calitate contribuie la sărăcia în domeniul apei și la problemele de mediu.

| 3.4. | Între timp, schimbările demografice afectează distribuția spațială a cererii de servicii de aprovizionare cu apă și de salubritate în viitor. Urbanizarea crește presiunea asupra serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate în multe zone urbane dens populate. În alte părți ale UE, în special – dar nu exclusiv – în zonele rurale, scăderea populației reprezintă o provocare pentru funcționarea rețelelor. |
| --- | --- |

3.4.

Între timp, schimbările demografice afectează distribuția spațială a cererii de servicii de aprovizionare cu apă și de salubritate în viitor. Urbanizarea crește presiunea asupra serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate în multe zone urbane dens populate. În alte părți ale UE, în special – dar nu exclusiv – în zonele rurale, scăderea populației reprezintă o provocare pentru funcționarea rețelelor.

| 3.5. | Deși problemele menționate anterior, legate de lipsa accesului la aprovizionarea cu apă și la salubritate, afectează în principal grupurile sociale, o proporție mult mai mare a populației UE – în medie, 30 % – este afectată de o anumită formă de stres hidric, și anume o neconcordanță între cererea și oferta de apă (26). Persoanele din sudul Europei se confruntă cu probleme grave de stres hidric pe tot parcursul anului. În alte părți ale Europei, deficitele de apă apar ocazional și în anumite puncte critice. În total, 8 milioane de persoane din Europa trăiesc în zone cu o frecvență ridicată a secetei sau cu stres hidric (27). Se preconizează că schimbările climatice vor provoca o reducere sezonieră suplimentară a disponibilității apei în majoritatea părților Europei. |
| --- | --- |

3.5.

Deși problemele menționate anterior, legate de lipsa accesului la aprovizionarea cu apă și la salubritate, afectează în principal grupurile sociale, o proporție mult mai mare a populației UE – în medie, 30 % – este afectată de o anumită formă de stres hidric, și anume o neconcordanță între cererea și oferta de apă (26

27

| 3.6. | Mai mult decât atât, prin modificarea ciclurilor hidrologice, modificarea tiparelor de precipitații și creșterea temperaturilor, schimbările climatice sunt un factor major care afectează stresul hidric și au un impact direct asupra WASH în mai multe moduri. Seceta, creșterea temperaturii și chiar precipitațiile extreme reduc disponibilitatea și calitatea apei și deteriorează infrastructura, conducând la dificultăți în menținerea comportamentelor în materie de igienă și salubritate. Creșterea nivelului mării poate reduce disponibilitatea apei potabile din cauza inundațiilor și a intruziunii saline. Dovezile specifice pentru Europa sunt limitate; cu toate acestea, pe baza tendințelor globale, se poate presupune în mod rezonabil că schimbările climatice au efecte disproporționate asupra persoanelor, gospodăriilor și comunităților vulnerabile (28). |
| --- | --- |

3.6.

Mai mult decât atât, prin modificarea ciclurilor hidrologice, modificarea tiparelor de precipitații și creșterea temperaturilor, schimbările climatice sunt un factor major care afectează stresul hidric și au un impact direct asupra WASH în mai multe moduri. Seceta, creșterea temperaturii și chiar precipitațiile extreme reduc disponibilitatea și calitatea apei și deteriorează infrastructura, conducând la dificultăți în menținerea comportamentelor în materie de igienă și salubritate. Creșterea nivelului mării poate reduce disponibilitatea apei potabile din cauza inundațiilor și a intruziunii saline. Dovezile specifice pentru Europa sunt limitate; cu toate acestea, pe baza tendințelor globale, se poate presupune în mod rezonabil că schimbările climatice au efecte disproporționate asupra persoanelor, gospodăriilor și comunităților vulnerabile (28

| 3.7. | Cantitatea de apă utilizată de gospodării variază considerabil în funcție de statul membru, fiind cuprinsă între 77 și 220 de litri pe zi pe cap de locuitor (29). În statele membre din Est, consumul tinde să fie mai scăzut decât cel din statele membre din Vest, unele state membre din Sud fiind cele mai mari consumatoare, deși există și cazuri atipice (30). |
| --- | --- |

3.7.

Cantitatea de apă utilizată de gospodării variază considerabil în funcție de statul membru, fiind cuprinsă între 77 și 220 de litri pe zi pe cap de locuitor (29

30

| 3.8. | Deși calitatea apei în UE este, în general, bună, problemele de calitate persistă în unele zone, după cum arată reclamațiile de neconformitate lansate împotriva unor state membre pe baza Directivei privind apa potabilă. În plus, lipsa accesului la apă potabilă gestionată în condiții de siguranță, în special la serviciile de bază de apă, prezintă un risc ridicat de utilizare nesigură a apei potabile. |
| --- | --- |

3.8.

Deși calitatea apei în UE este, în general, bună, problemele de calitate persistă în unele zone, după cum arată reclamațiile de neconformitate lansate împotriva unor state membre pe baza Directivei privind apa potabilă. În plus, lipsa accesului la apă potabilă gestionată în condiții de siguranță, în special la serviciile de bază de apă, prezintă un risc ridicat de utilizare nesigură a apei potabile.

| 3.9. | Satisfacția cu privire la calitatea apei potabile este în general ridicată, deși nu unanimă. Datele sondajului realizat la jumătatea anilor 2010 arată că 82 % dintre rezidenții UE au considerat drept bună (31) calitatea apei potabile în zona în care trăiesc, aproximativ 7 % nefiind de acord cu această afirmație. Evaluarea generală a apei potabile în UE a fost mult mai puțin favorabilă, doar 27 % fiind de acord cu afirmația că există un acces bun la apă potabilă sănătoasă și curată în întreaga UE. |
| --- | --- |

3.9.

Satisfacția cu privire la calitatea apei potabile este în general ridicată, deși nu unanimă. Datele sondajului realizat la jumătatea anilor 2010 arată că 82 % dintre rezidenții UE au considerat drept bună (31

| 3.10. | Deși majoritatea covârșitoare a rezidenților UE utilizează apă de robinet pentru spălare, igienă personală și gătit, proporția persoanelor care utilizează apă de robinet ca apă potabilă este relativ mai redusă. La jumătatea anilor 2010, peste 90 % dintre respondenți au raportat că au folosit apă de robinet pentru gătit, în timp ce doar 55 % au afirmat că folosesc întotdeauna apă de robinet pentru consumul direct, iar 10 % au băut întotdeauna apă de robinet după filtrare. |
| --- | --- |

3.10.

Deși majoritatea covârșitoare a rezidenților UE utilizează apă de robinet pentru spălare, igienă personală și gătit, proporția persoanelor care utilizează apă de robinet ca apă potabilă este relativ mai redusă. La jumătatea anilor 2010, peste 90 % dintre respondenți au raportat că au folosit apă de robinet pentru gătit, în timp ce doar 55 % au afirmat că folosesc întotdeauna apă de robinet pentru consumul direct, iar 10 % au băut întotdeauna apă de robinet după filtrare.

| 3.11. | De-a lungul ultimelor decenii, apa a trecut printr-un proces de mercantilizare, iar serviciile de aprovizionare cu apă și de salubritate au trecut printr-un proces de privatizare și financiarizare. În ultimii ani, aceste procese au fost puse sub semnul întrebării și există deja exemple de municipalități care au preluat înapoi serviciile de apă. Apa este esențială pentru viață, reprezintă un bun comun și un drept al omului. În acest context, CESE consideră că, în calitate de servicii de interes public, serviciile de aprovizionare cu apă și de salubritate ar trebui să facă obiectul unei reglementări clare care să garanteze obligațiile de serviciu, pentru a se asigura că gestionarea apei și a apelor uzate este realizată în mod universal la un preț accesibil și la o calitate suficientă a serviciilor. Comisia ar trebui să mențină derogările pentru apă și apele uzate din Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32) (Directiva privind concesiunile) acordate ca urmare a succesului inițiativei cetățenești europene privind „Right2Water”. CESE recomandă Comisiei să scutească serviciile de aprovizionare cu apă de la normele pieței unice. |
| --- | --- |

3.11.

De-a lungul ultimelor decenii, apa a trecut printr-un proces de mercantilizare, iar serviciile de aprovizionare cu apă și de salubritate au trecut printr-un proces de privatizare și financiarizare. În ultimii ani, aceste procese au fost puse sub semnul întrebării și există deja exemple de municipalități care au preluat înapoi serviciile de apă. Apa este esențială pentru viață, reprezintă un bun comun și un drept al omului. În acest context, CESE consideră că, în calitate de servicii de interes public, serviciile de aprovizionare cu apă și de salubritate ar trebui să facă obiectul unei reglementări clare care să garanteze obligațiile de serviciu, pentru a se asigura că gestionarea apei și a apelor uzate este realizată în mod universal la un preț accesibil și la o calitate suficientă a serviciilor. Comisia ar trebui să mențină derogările pentru apă și apele uzate din Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32

4.   Accesibilitatea prețurilor

Accesibilitatea prețurilor

| 4.1. | Accesibilitatea serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate reprezintă o preocupare din ce în ce mai mare pentru rezidenții UE – printre alte motive, din cauza recentei creșteri a prețurilor la energie – și se preconizează o creștere a cheltuielilor pentru aceste servicii. Deși, în general, costurile aferente serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate nu reprezintă o povară excesivă pentru gospodării, acestea sunt o povară pentru gospodăriile cu venituri mici, iar numărul gospodăriilor afectate este probabil să crească. Aplicând un prag de 3 %, în 13 țări ale UE, proporția de 5 % din populație corespunzător celei mai sărace categorii se confruntă cu probleme de accesibilitate a prețurilor pentru serviciile de aprovizionare cu apă și de salubritate, iar în unele țări chiar 10 % din populație, reprezentând cea mai săracă categorie, este afectată (33). Între timp, o astfel de abordare a măsurării problemelor legate de accesibilitatea prețurilor poate fi dezbătută, poate fi dificil de măsurat și poate să nu indice amploarea reală a problemei, deoarece nu ia în considerare gospodăriile care consumă foarte puțin, diferențele de prețuri pentru apă (34) și situația veniturilor relative ale gospodăriilor. |
| --- | --- |

4.1.

Accesibilitatea serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate reprezintă o preocupare din ce în ce mai mare pentru rezidenții UE – printre alte motive, din cauza recentei creșteri a prețurilor la energie – și se preconizează o creștere a cheltuielilor pentru aceste servicii. Deși, în general, costurile aferente serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate nu reprezintă o povară excesivă pentru gospodării, acestea sunt o povară pentru gospodăriile cu venituri mici, iar numărul gospodăriilor afectate este probabil să crească. Aplicând un prag de 3 %, în 13 țări ale UE, proporția de 5 % din populație corespunzător celei mai sărace categorii se confruntă cu probleme de accesibilitate a prețurilor pentru serviciile de aprovizionare cu apă și de salubritate, iar în unele țări chiar 10 % din populație, reprezentând cea mai săracă categorie, este afectată (33

34

| 4.2. | Prețul aferent serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate arată un grad ridicat de disparitate spațială între și în interiorul țărilor (35) și, din cauza lipsei de statistici detaliate, nu se poate realiza o imagine de ansamblu cuprinzătoare. Cu toate acestea, sistemele de distribuție din zonele rurale se caracterizează prin rețele mai lungi și cheltuieli de funcționare mai mari, ceea ce duce la tarife mai mari. |
| --- | --- |

4.2.

Prețul aferent serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate arată un grad ridicat de disparitate spațială între și în interiorul țărilor (35

| 4.3. | În plus față de veniturile mai mici, gospodăriile vulnerabile pot fi mai predispuse la probleme de accesibilitate a prețurilor din cauza calității mai slabe, a echipamentelor mai puțin eficiente și a unei perioade mai îndelungate de timp petrecut acasă. Femeile, copiii și tinerii marginalizați, precum și șomerii sunt afectați în mod disproporționat. |
| --- | --- |

4.3.

În plus față de veniturile mai mici, gospodăriile vulnerabile pot fi mai predispuse la probleme de accesibilitate a prețurilor din cauza calității mai slabe, a echipamentelor mai puțin eficiente și a unei perioade mai îndelungate de timp petrecut acasă. Femeile, copiii și tinerii marginalizați, precum și șomerii sunt afectați în mod disproporționat.

| 4.4. | Deși problemele predominante legate de accesibilitatea prețurilor necesită măsuri sociale specifice și eficace, în prezent nu se poate obține o imagine cuprinzătoare privind măsurile statelor membre ale UE menite să abordeze problemele legate de accesibilitatea prețurilor, inclusiv măsurile privind consumatorii vulnerabili. În plus, nu este disponibilă o imagine cuprinzătoare cu privire la posibilitatea întreruperii serviciului – sau lipsa acestei posibilități – și la un serviciu minim. Cu toate acestea, unele țări (36) dispun de informații parțiale, ceea ce arată o varietate de astfel de măsuri pentru a aborda aspecte legate de accesibilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

4.4.

Deși problemele predominante legate de accesibilitatea prețurilor necesită măsuri sociale specifice și eficace, în prezent nu se poate obține o imagine cuprinzătoare privind măsurile statelor membre ale UE menite să abordeze problemele legate de accesibilitatea prețurilor, inclusiv măsurile privind consumatorii vulnerabili. În plus, nu este disponibilă o imagine cuprinzătoare cu privire la posibilitatea întreruperii serviciului – sau lipsa acestei posibilități – și la un serviciu minim. Cu toate acestea, unele țări (36

| 4.5. | Directiva-cadru privind apa a aprofundat conceptul principiului „poluatorul plătește” prin obiectivul recuperării integrale a costurilor pentru a garanta sănătatea ecosistemelor. Cu toate acestea, aplicarea acestui principiu contravine principiului accesului universal la apă potabilă de înaltă calitate la prețuri accesibile și, în practică, produce consecințe sociale grave, în special o creștere a inegalităților, întrucât populațiile cele mai sărace fie se confruntă cu tarife proporțional mai mari, fie nu fac obiectul principiului enunțat anterior. CESE consideră că aplicarea principiului accesului universal la apă potabilă de înaltă calitate la prețuri accesibile ar trebui să fie fundamentală și să fie avută în vedere, împreună cu preocupările legate de mediu care stau la baza principiilor „poluatorul plătește” și „recuperarea integrală a costurilor”. |
| --- | --- |

4.5.

Directiva-cadru privind apa a aprofundat conceptul principiului „poluatorul plătește” prin obiectivul recuperării integrale a costurilor pentru a garanta sănătatea ecosistemelor. Cu toate acestea, aplicarea acestui principiu contravine principiului accesului universal la apă potabilă de înaltă calitate la prețuri accesibile și, în practică, produce consecințe sociale grave, în special o creștere a inegalităților, întrucât populațiile cele mai sărace fie se confruntă cu tarife proporțional mai mari, fie nu fac obiectul principiului enunțat anterior. CESE consideră că aplicarea principiului accesului universal la apă potabilă de înaltă calitate la prețuri accesibile ar trebui să fie fundamentală și să fie avută în vedere, împreună cu preocupările legate de mediu care stau la baza principiilor „poluatorul plătește” și „recuperarea integrală a costurilor”.

| 4.6. | Pentru a respecta dreptul omului la apă, protecția ecosistemelor și preocupările sociale, structura tarifară a apei constituie o pârghie importantă pentru accesibilitate din punctul de vedere al prețurilor, eficiență, echitate și conservarea apei. În acest scop multiplu, există diverse structuri tarifare, inclusiv cea a Raportorului special (37) privind drepturile omului la apă potabilă sigură și la salubritate în cadrul celei de a 76-a Adunări Generale a ONU (38). |
| --- | --- |

4.6.

Pentru a respecta dreptul omului la apă, protecția ecosistemelor și preocupările sociale, structura tarifară a apei constituie o pârghie importantă pentru accesibilitate din punctul de vedere al prețurilor, eficiență, echitate și conservarea apei. În acest scop multiplu, există diverse structuri tarifare, inclusiv cea a Raportorului special (37

38

5.   Durabilitatea

Durabilitatea

| 5.1. | În cadrul prezentului aviz, Comitetul nu examinează problemele de mediu, cum ar fi intruziunea salină sau poluarea, care ar putea fi, în cele din urmă, responsabile pentru problemele sociale. Accentul este pus pe activitățile umane care duc la supraexploatare și care provoacă conflicte în materie de utilizare. Cea mai cunoscută problemă similară este atunci când utilizarea apei de către o persoană împiedică utilizarea apei de către o altă persoană. Legislația europeană și cea națională încearcă să rezolve această chestiune prin gestionarea bazinelor hidrografice (39), care a înregistrat niveluri diferite de punere în aplicare și realizare în întreaga Europă. |
| --- | --- |

5.1.

În cadrul prezentului aviz, Comitetul nu examinează problemele de mediu, cum ar fi intruziunea salină sau poluarea, care ar putea fi, în cele din urmă, responsabile pentru problemele sociale. Accentul este pus pe activitățile umane care duc la supraexploatare și care provoacă conflicte în materie de utilizare. Cea mai cunoscută problemă similară este atunci când utilizarea apei de către o persoană împiedică utilizarea apei de către o altă persoană. Legislația europeană și cea națională încearcă să rezolve această chestiune prin gestionarea bazinelor hidrografice (39

| 5.2. | Supraexploatarea duce la o creștere a deficitului și a degradării calității apei și a calității serviciilor. Cu toate acestea, degradarea calității apei crește și deficitul, nu prin lipsa cantității de apă în sine, ci prin scăderea cantității de apă adecvată pentru orice scop sau, cel puțin, prin creșterea fondurilor necesare pentru a readuce apa la standarde acceptabile. Pentru a aborda problema supraexploatării, ar trebui să ne concentrăm asupra cauzelor mai degrabă decât asupra consecințelor, care au fost discutate la punctul anterior. Supraexploatarea cauzează probleme de mediu, care sunt responsabile de probleme sociale, întrucât activitățile umane depind de ecosisteme, în special de cele sănătoase. |
| --- | --- |

5.2.

Supraexploatarea duce la o creștere a deficitului și a degradării calității apei și a calității serviciilor. Cu toate acestea, degradarea calității apei crește și deficitul, nu prin lipsa cantității de apă în sine, ci prin scăderea cantității de apă adecvată pentru orice scop sau, cel puțin, prin creșterea fondurilor necesare pentru a readuce apa la standarde acceptabile. Pentru a aborda problema supraexploatării, ar trebui să ne concentrăm asupra cauzelor mai degrabă decât asupra consecințelor, care au fost discutate la punctul anterior. Supraexploatarea cauzează probleme de mediu, care sunt responsabile de probleme sociale, întrucât activitățile umane depind de ecosisteme, în special de cele sănătoase.

| 5.3. | O problemă deosebită apare, și anume elaborarea de proiecte agricole și industriale foarte mari consumatoare de apă în zone cu deficit de apă, unde aceste proiecte sunt posibile numai prin transferul de apă din alte bazine și prin supraexploatarea apelor de suprafață, conducând la probleme de mediu și sociale în aval. De exemplu, supraexploatarea unui râu duce la o scădere a sedimentelor și a nutrienților care ajung în mare, crescând degradarea zonelor costiere și reducând stocurile de pește. În ansamblu, supraexploatarea duce la epuizarea ecosistemelor, ceea ce afectează cel mai mult populațiile cele mai vulnerabile. |
| --- | --- |

5.3.

O problemă deosebită apare, și anume elaborarea de proiecte agricole și industriale foarte mari consumatoare de apă în zone cu deficit de apă, unde aceste proiecte sunt posibile numai prin transferul de apă din alte bazine și prin supraexploatarea apelor de suprafață, conducând la probleme de mediu și sociale în aval. De exemplu, supraexploatarea unui râu duce la o scădere a sedimentelor și a nutrienților care ajung în mare, crescând degradarea zonelor costiere și reducând stocurile de pește. În ansamblu, supraexploatarea duce la epuizarea ecosistemelor, ceea ce afectează cel mai mult populațiile cele mai vulnerabile.

| 5.4. | Problemele sociale apar din cauza diminuării pescuitului și, eventual, din cauza scăderii turismului de litoral. Deși putem atenua problemele de degradare a zonelor costiere pentru a susține turismul prin investiții ample, nu se poate spune același lucru despre stocurile de pește. Pe de altă parte, dacă UE legiferează astfel încât să se stopeze proiectele responsabile de supraexploatare, aceasta va fi forțată să se confrunte cu șomajul lucrătorilor implicați. |
| --- | --- |

5.4.

Problemele sociale apar din cauza diminuării pescuitului și, eventual, din cauza scăderii turismului de litoral. Deși putem atenua problemele de degradare a zonelor costiere pentru a susține turismul prin investiții ample, nu se poate spune același lucru despre stocurile de pește. Pe de altă parte, dacă UE legiferează astfel încât să se stopeze proiectele responsabile de supraexploatare, aceasta va fi forțată să se confrunte cu șomajul lucrătorilor implicați.

| 5.5. | Scurgerile și pierderile (40) nu înseamnă supraexploatare, dar constituie o utilizare ineficientă și inacceptabilă a apei. Totuși, aceasta este o problemă care necesită o viziune unică. În ceea ce privește scurgerile și pierderile, viziunea principală a distribuitorilor de apă pentru consumul uman este una economică (41). Scurgerile și pierderile sunt abordate până la punctul în care este mai costisitor să fie combătute decât să se trăiască cu ele. De obicei, acest punct reprezintă aproximativ 15 % din scurgeri și pierderi (42). O altă viziune este posibilă și, în prezent, odată cu creșterea deficitului, o astfel de viziune este, de asemenea, deosebit de necesară pentru a depăși 15 %. |
| --- | --- |

5.5.

Scurgerile și pierderile (40

41

42

6.   Guvernanța

Guvernanța

| 6.1. | CESE observă că, la nivel mondial, distribuția apei și salubritatea sunt o competență municipală, cu diferite tipuri de distribuitori (întreprinderi sau servicii municipale) care deservesc una sau mai multe municipalități, precum și că, în Uniunea Europeană și în întreaga lume, majoritatea covârșitoare a cetățenilor sunt deserviți de întreprinderi publice din domeniul alimentării cu apă. Pe lângă diferitele forme pe care le pot lua distribuitorii de apă, există o distincție esențială: gestionarea publică și cea privată. Pentru fiecare dintre acestea, putem găsi diferite tipuri de gestionare. Putem găsi, de asemenea, exemple bune și rele ale gestionării publice și private. Cu toate acestea, conducerea privată, axată pe profit, poate întâmpina dificultăți în îndeplinirea cerințelor privind universalitatea serviciului, o dimensiune pe care serviciul public este mai în măsură să o realizeze în mod eficient, la un preț accesibil și cu o calitate suficientă a serviciului. CESE observă că această concluzie este susținută de exemplele de remunicipalizare a serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate în ultimele două decenii. |
| --- | --- |

6.1.

CESE observă că, la nivel mondial, distribuția apei și salubritatea sunt o competență municipală, cu diferite tipuri de distribuitori (întreprinderi sau servicii municipale) care deservesc una sau mai multe municipalități, precum și că, în Uniunea Europeană și în întreaga lume, majoritatea covârșitoare a cetățenilor sunt deserviți de întreprinderi publice din domeniul alimentării cu apă. Pe lângă diferitele forme pe care le pot lua distribuitorii de apă, există o distincție esențială: gestionarea publică și cea privată. Pentru fiecare dintre acestea, putem găsi diferite tipuri de gestionare. Putem găsi, de asemenea, exemple bune și rele ale gestionării publice și private. Cu toate acestea, conducerea privată, axată pe profit, poate întâmpina dificultăți în îndeplinirea cerințelor privind universalitatea serviciului, o dimensiune pe care serviciul public este mai în măsură să o realizeze în mod eficient, la un preț accesibil și cu o calitate suficientă a serviciului. CESE observă că această concluzie este susținută de exemplele de remunicipalizare a serviciilor de aprovizionare cu apă și de salubritate în ultimele două decenii.

| 6.2. | Pentru a asigura calitatea serviciilor, accesibilitatea prețurilor și serviciile universale, participarea tuturor părților interesate, la nivel de management și în cadrul organismelor de reglementare, este cel mai bun mijloc de a menține distribuția apei și salubritatea pe calea cea bună pentru atingerea ODD 6 într-un scenariu de deficit în creștere și de majorare a prețurilor. La nivelul distribuitorilor de apă, un exemplu de succes este orașul Córdoba, unde compania municipală EMACSA are un consiliu comun care implică părțile interesate, fiind un model de management participativ (43). Organismele de reglementare, în loc să fie conduse de o singură persoană, ar trebui să aibă un consiliu care să implice părțile interesate, pentru a asigura o reglementare mai eficientă. |
| --- | --- |

6.2.

Pentru a asigura calitatea serviciilor, accesibilitatea prețurilor și serviciile universale, participarea tuturor părților interesate, la nivel de management și în cadrul organismelor de reglementare, este cel mai bun mijloc de a menține distribuția apei și salubritatea pe calea cea bună pentru atingerea ODD 6 într-un scenariu de deficit în creștere și de majorare a prețurilor. La nivelul distribuitorilor de apă, un exemplu de succes este orașul Córdoba, unde compania municipală EMACSA are un consiliu comun care implică părțile interesate, fiind un model de management participativ (43

| 6.3. | Râurile și corpurile de apă internaționale pot constitui o sursă de tensiuni și, în cele din urmă, de conflicte între state, chiar și în interiorul UE. CESE consideră că UE ar trebui să se implice în segmentul guvernanței bazinelor hidrografice în care sunt implicate mai multe state membre și propune ca UE să se implice în acest sens, definind principii generale, obiective tangibile și o monitorizare calificată, ca fiind cea mai bună modalitate de a contribui la gestionarea apei în perioade de deficit, care provoacă crize de diferite tipuri. |
| --- | --- |

6.3.

Râurile și corpurile de apă internaționale pot constitui o sursă de tensiuni și, în cele din urmă, de conflicte între state, chiar și în interiorul UE. CESE consideră că UE ar trebui să se implice în segmentul guvernanței bazinelor hidrografice în care sunt implicate mai multe state membre și propune ca UE să se implice în acest sens, definind principii generale, obiective tangibile și o monitorizare calificată, ca fiind cea mai bună modalitate de a contribui la gestionarea apei în perioade de deficit, care provoacă crize de diferite tipuri.

| 6.4. | În prezent, modelul de guvernanță a apei (caracterizat de dispersia și lipsa organismelor ierarhice de supraveghere și de opacitate birocratică) este ineficient. Există o nevoie urgentă de a găsi un nou model de guvernanță pentru ecosistemele hidraulice, în special pentru cele care implică mai multe state membre. Există numeroase autorități din sectorul apei cu responsabilități în diferite etape ale ciclului apei, cu viziuni și obiective contradictorii și, uneori, cu responsabilități suprapuse. CESE propune Comisiei crearea unui cadru de guvernanță a bazinelor hidrografice cu organisme politice și tehnice la nivel de bazin hidrografic, pentru a asigura, cu o eficiență maximă, orientări politice generale și o gestionare tehnică, precum și implicarea tuturor părților interesate prin mecanisme eficace de participare. |
| --- | --- |

6.4.

În prezent, modelul de guvernanță a apei (caracterizat de dispersia și lipsa organismelor ierarhice de supraveghere și de opacitate birocratică) este ineficient. Există o nevoie urgentă de a găsi un nou model de guvernanță pentru ecosistemele hidraulice, în special pentru cele care implică mai multe state membre. Există numeroase autorități din sectorul apei cu responsabilități în diferite etape ale ciclului apei, cu viziuni și obiective contradictorii și, uneori, cu responsabilități suprapuse. CESE propune Comisiei crearea unui cadru de guvernanță a bazinelor hidrografice cu organisme politice și tehnice la nivel de bazin hidrografic, pentru a asigura, cu o eficiență maximă, orientări politice generale și o gestionare tehnică, precum și implicarea tuturor părților interesate prin mecanisme eficace de participare.

| 6.5. | În special, CESE propune un model de guvernanță care să fie atât politic, cât și tehnic, democratic și deschis, orientat spre punerea în practică a principiului accesului universal la apă potabilă de calitate, la prețuri accesibile pentru public. CESE sugerează că ar trebui să existe „comitete de guvernanță” alcătuite din membri din toate țările implicate, care să aibă sarcina de a asigura gestionarea politică și de a rezolva orice conflict de interese între țări. Aceste comitete de guvernanță a bazinelor hidrografice ar trebui să fie asistate de un comitet tehnic de experți și să se ocupe de gestionarea tehnică a bazinelor hidrografice. „Comitetul de guvernanță” ar trebui să stabilească în mod public și riguros ierarhia responsabilităților între acesta și diversele entități care există în țările implicate în bazinul hidrografic, astfel încât să nu existe incompatibilități și confuzii în ceea ce privește responsabilitățile. Un „consiliu consultativ” ar trebui să funcționeze alături de „comitetul de guvernanță a bazinului hidrografic”. Acest consiliu va fi alcătuit din organizații ale societății civile, în special organizații de mediu, organizații climatice, asociații de consumatori și parteneri sociali, și va avea rolul de a purta un dialog civil structurat cu „consiliul de guvernanță” și de a contribui la soluționarea eventualelor conflicte de interese. |
| --- | --- |

6.5.

În special, CESE propune un model de guvernanță care să fie atât politic, cât și tehnic, democratic și deschis, orientat spre punerea în practică a principiului accesului universal la apă potabilă de calitate, la prețuri accesibile pentru public. CESE sugerează că ar trebui să existe „comitete de guvernanță” alcătuite din membri din toate țările implicate, care să aibă sarcina de a asigura gestionarea politică și de a rezolva orice conflict de interese între țări. Aceste comitete de guvernanță a bazinelor hidrografice ar trebui să fie asistate de un comitet tehnic de experți și să se ocupe de gestionarea tehnică a bazinelor hidrografice. „Comitetul de guvernanță” ar trebui să stabilească în mod public și riguros ierarhia responsabilităților între acesta și diversele entități care există în țările implicate în bazinul hidrografic, astfel încât să nu existe incompatibilități și confuzii în ceea ce privește responsabilitățile. Un „consiliu consultativ” ar trebui să funcționeze alături de „comitetul de guvernanță a bazinului hidrografic”. Acest consiliu va fi alcătuit din organizații ale societății civile, în special organizații de mediu, organizații climatice, asociații de consumatori și parteneri sociali, și va avea rolul de a purta un dialog civil structurat cu „consiliul de guvernanță” și de a contribui la soluționarea eventualelor conflicte de interese.

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://www.ohchr.org/en/water-and-sanitation

1

(2)  https://digitallibrary.un.org/record/687002

2

(3)  A se vedea, de asemenea, Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Combaterea sărăciei energetice și reziliența UE: provocări din punct de vedere economic și social” (aviz exploratoriu solicitat de Președinția cehă) (JO C 486, 21.12.2022, p. 88).

3

(4)  Completarea monitorizării prevăzute în Directiva privind apa potabilă [Directiva (UE) 2020/2184].

4

(5)  
  JO L 435, 23.12.2020, p. 1. „Identifică persoanele care nu au acces sau care au acces limitat la apa destinată consumului uman, inclusiv grupurile vulnerabile și marginalizate, precum și motivele pentru o astfel de lipsă de acces” https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:32020L2184

5

(6)  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind epurarea apelor uzate urbane [COM(2022) 541 final, 2022/0345 (COD)].

6

(7)  A se vedea și: https://www.aquapublica.eu/article/news/access-water-and-sanitation-must-be-priority-commission-action-plan-implement-pillar

7

(8)  Astfel cum s-a subliniat, printre altele, în mesajele și recomandările politice ale Reuniunii la nivel înalt privind apa de la Budapesta din 2016 https://www.budapestwatersummit.hu/hu/Vilagtalalkozo/Letoltheto_dokumentumok și în Apelul din cadrul Reuniunii la nivel înalt privind apa de la Budapesta din 2019: https://www.budapestwatersummit.hu/en/Summit/Budapest_Appeal

8

(9)  Rezoluția 64/292: The human right to water and sanitation (2010) (Dreptul omului la apă și salubritate), https://www.un.org/waterforlifedecade/human_right_to_water.shtml

9

The human right to water and sanitation

(10)  https://sdgs.un.org/sites/default/files/2023-03/Closing%20press%20release_waterconference_FINAL_24Mar.pdf

10

(11)  Reformarea Directivei privind apa potabilă (2018).

11

(12)  Propunere de revizuire a Directivei privind epurarea apelor uzate urbane (2022).

12

(13)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind integrarea politicii în domeniul apei în celelalte politici europene (aviz exploratoriu) (JO C 248, 25.8.2011, p. 43).

13

(14)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei privind inițiativa cetățenească europeană „Apa și salubritatea sunt un drept al omului! Apa este un bun public, nu o marfă!” [COM(2014) 177 final] (aviz din proprie inițiativă) (JO C 12, 15.1.2015, p. 33).

14

(15)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman (reformare) [COM(2017) 753 final – 2017/0332 (COD)] (JO C 367, 10.10.2018, p. 107).

15

(16)  https://right2water.eu/

16

(17)  https://data.worldbank.org/indicator/SH.H2O.SMDW.ZS?locations=EU (anul de referință: 2020). Procentul de persoane care nu utilizează apă potabilă dintr-o sursă îmbunătățită, care este accesibilă în locuință, disponibilă atunci când este necesară și necontaminată cu materii fecale și cu substanțe chimice prioritare. Sursele de apă îmbunătățite includ apa curentă, forajele sau fântânile, fântânile protejate săpate, izvoarele protejate și apa îmbuteliată sau livrată.

17

(18)  https://data.worldbank.org/indicator/SH.H2O.BASW.ZS?locations=EU (anul de referință: 2020). Acest indicator cuprinde atât persoanele care utilizează servicii de bază de apă, cât și persoanele care utilizează servicii de apă gestionate în condiții de siguranță. Serviciile de bază de apă potabilă sunt definite ca apă potabilă dintr-o sursă îmbunătățită, cu condiția ca timpul de colectare să nu fie mai mare de 30 de minute pe întregul circuit. Sursele de apă îmbunătățite includ apa curentă, forajele sau fântânile, fântânile protejate săpate, izvoarele protejate și apa îmbuteliată sau livrată.

18

(19)  Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/sdg_06_10/default/table?lang=en; https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/demo_pjan/default/table?lang=en

19

(20)  Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/sdg_06_20/default/table?lang=en; https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/demo_pjan/default/table?lang=en

20

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ilc_mdho05/default/table?lang=en

21

(22)  https://fra.europa.eu/en/content/fra-opinions-eu-midis-ii-roma

22

(23)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/headlines/society/20200918STO87401/roma-what-discrimination-do-they-face-and-what-does-eu-do

23

(24)  http://www.errc.org/uploads/upload_en/file/thirsting-for-justice-march-2017.pdf

24

(25)  https://eeb.org/wp-content/uploads/2020/04/Pushed-to-the-Wastelands.pdf

25

(26)  https://www.eea.europa.eu/publications/water-resources-across-europe-confronting

26

(27)  Prima audiere pe tema „Ora Pactului albastru”, 27 februarie 2023.

27

(28)  https://www.preventionweb.net/understanding-disaster-risk/risk-drivers/poverty-inequality

28

(29)  Eureau, The governance of water services in Europe, 2020 (Guvernanța serviciilor legate de utilizarea apei în Europa, 2020) https://www.eureau.org/resources/publications/5268-the-governance-of-water-services-in-europe-2020-edition-2/file

29

The governance of water services in Europe

(30)  https://smartwatermagazine.com/news/locken/water-ranking-europe-2020

30

(31)  https://circabc.europa.eu/sd/a/0070b535-5a6c-4ee4-84ba-6f6eb1682556/Public%20Consultation%20Report.pdf

31

(32)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

32

(33)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/blue_deal_fiasconaro.pdf

33

(34)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/e1b8a4b6-en/index.html?itemId=/content/component/e1b8a4b6-en

34

(35)  https://www.eureau.org/resources/publications/eureau-publications/5824-europe-s-water-in-figures-2021/file

35

(36)  https://www.wareg.org/documents/affordability-in-european-water-systems/, https://www.oecd.org/env/resources/15425332.pdf

36

(37)  Propunerea sa constă într-un tarif eșalonat, prin care primul nivel tarifar ar trebui să fie accesibil din punct de vedere financiar – și chiar gratuit în anumite circumstanțe –, respectând dreptul omului la apă; al doilea nivel tarifar ar trebui să fie un tarif de recuperare a costurilor; iar al treilea nivel tarifar ar trebui să includă prețuri mult mai ridicate, generând o subvenție încrucișată de la utilizările de lux la cele de bază și prevenind supraexploatarea. CESE consideră că valorile corespunzătoare fiecărui nivel tarifar ar trebui să fie stabilite de fiecare stat membru sau chiar de fiecare serviciu de aprovizionare cu apă și de salubritate.

37

(38)  
  Riscurile și impactul mercantilizării și financiarizării apei asupra drepturilor omului la apă potabilă sigură și la salubritate, raport prezentat în cadrul celei de a 76-a Adunări Generale a ONU de către Raportorul special pentru drepturile omului la apă potabilă sigură și la salubritate, Pedro Arrojo Agudo, A/76/159.

38

Riscurile și impactul mercantilizării și financiarizării apei asupra drepturilor omului la apă potabilă sigură și la salubritate

(39)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1) (Directiva-cadru privind apa).

39

(40)  În ansamblu, scurgerile și pierderile se referă la apa pierdută fizic și la apa nefacturată, ținând cont de faptul că o parte din apa nefacturată este totuși autorizată. Pentru mai multe detalii, a se consulta un bilanț hidric.

40

(41)  La acest punct, în cazul pierderilor, nu ne referim la consumul autorizat nefacturat.

41

(42)  Aceasta este valoarea-țintă tipică utilizată în Portugalia. Alte țări ale UE pot avea valori-țintă diferite, dar valoarea în sine nu are nicio relevanță pentru dezvoltarea ideii noastre.

42

(43)  Enrique Ortega de Miguel și Andrés Sanz Mulas, Water Management in Córdoba (Spain): A Participative, efficient and Effective Public Model [Gestionarea apei în Córdoba (Spania): un model public participativ, eficient și eficace] în Reclaiming Public Water, TNI ed., 2005.

43

Water Management in Córdoba (Spain): A Participative, efficient and Effective Public Model

Reclaiming Public Water

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/69 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/69

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Cum se poate colabora cu publicul vizat și cum se pot utiliza în mod eficace rezultatele lucrărilor grupurilor de dezbatere ale cetățenilor?”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 349/11)

| Raportor: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |

Raportor:

Christophe QUAREZ

Christophe QUAREZ

| Sesizare | Aviz din proprie inițiativă, 23.1.2023 |
| --- | --- |
| Decizia Adunării Plenare | 25.1.2023 |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 21.6.2023 |
| Adoptat în sesiunea plenară | 13.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 780 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 163/4/8 |

Sesizare

Aviz din proprie inițiativă, 23.1.2023

Decizia Adunării Plenare

25.1.2023

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

21.6.2023

Adoptat în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

780

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

163/4/8

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE reamintește că democrația participativă nu poate decât să o completeze pe cea reprezentativă, care rămâne pilonul fundamental al sistemelor noastre politice. În opinia CESE, reconsolidarea încrederii politice necesită îmbunătățirea continuă a modului în care funcționează democrația în UE, în special prin dezvoltarea unor dispozitive participative și deliberative deschise cetățenilor, pe baza setului existent de instrumente ale UE. În acest sens, Comitetul reiterează că opinia unei asociații care reprezintă mii de membri trebuie să conteze mult mai mult decât cea a unui singur cetățean. |
| --- | --- |

1.1.

CESE reamintește că democrația participativă nu poate decât să o completeze pe cea reprezentativă, care rămâne pilonul fundamental al sistemelor noastre politice. În opinia CESE, reconsolidarea încrederii politice necesită îmbunătățirea continuă a modului în care funcționează democrația în UE, în special prin dezvoltarea unor dispozitive participative și deliberative deschise cetățenilor, pe baza setului existent de instrumente ale UE. În acest sens, Comitetul reiterează că opinia unei asociații care reprezintă mii de membri trebuie să conteze mult mai mult decât cea a unui singur cetățean.

| 1.2. | În toate statele membre au fost acumulate experiențe de democrație participativă cu ajutorul grupurilor de dezbatere ale cetățenilor, în special datorită dezvoltării instrumentelor digitale. Inițial limitate la probleme locale sau regionale, contribuțiile grupurilor de dezbatere ale cetățenilor în cadrul dezbaterilor publice au acoperit treptat toate domeniile politice, cum a fost cazul în Irlanda (căsătoria pentru toate categoriile de persoane și avortul) sau în Franța (convenția cetățenilor privind clima) sau, de exemplu, în cadrul Conferinței privind viitorul Europei. |
| --- | --- |

1.2.

În toate statele membre au fost acumulate experiențe de democrație participativă cu ajutorul grupurilor de dezbatere ale cetățenilor, în special datorită dezvoltării instrumentelor digitale. Inițial limitate la probleme locale sau regionale, contribuțiile grupurilor de dezbatere ale cetățenilor în cadrul dezbaterilor publice au acoperit treptat toate domeniile politice, cum a fost cazul în Irlanda (căsătoria pentru toate categoriile de persoane și avortul) sau în Franța (convenția cetățenilor privind clima) sau, de exemplu, în cadrul Conferinței privind viitorul Europei.

| 1.3. | În calitate de centru al societății civile organizate și reprezentative, CESE dispune de o expertiză specifică și reprezintă un forum unic și permanent de dialog civil, în cadrul căruia se propun soluții pe baza unui consens între diferitele părți interesate. Ca atare, Comitetul ar trebui să joace un rol major în dezvoltarea unor instrumente participative. |
| --- | --- |

1.3.

În calitate de centru al societății civile organizate și reprezentative, CESE dispune de o expertiză specifică și reprezintă un forum unic și permanent de dialog civil, în cadrul căruia se propun soluții pe baza unui consens între diferitele părți interesate. Ca atare, Comitetul ar trebui să joace un rol major în dezvoltarea unor instrumente participative.

| 1.4. | În calitate de voce instituțională consacrată a societății civile organizate și reprezentative, CESE trebuie să se afle în centrul procesului de consolidare a democrației participative în cadrul instituțiilor europene. Prin urmare, se propune să se ia în considerare, prin experimentare, gama de instrumente participative pe care CESE le poate utiliza în activitatea sa consultativă, cum ar fi grupurile de dezbatere ale cetățenilor. Pentru a integra această abordare, va fi necesară o modificare a Regulamentului de procedură al CESE în acest caz. |
| --- | --- |

1.4.

În calitate de voce instituțională consacrată a societății civile organizate și reprezentative, CESE trebuie să se afle în centrul procesului de consolidare a democrației participative în cadrul instituțiilor europene. Prin urmare, se propune să se ia în considerare, prin experimentare, gama de instrumente participative pe care CESE le poate utiliza în activitatea sa consultativă, cum ar fi grupurile de dezbatere ale cetățenilor. Pentru a integra această abordare, va fi necesară o modificare a Regulamentului de procedură al CESE în acest caz.

| 1.5. | În cadrul acestui proces de reflecție, CESE ar putea studia noul său rol în dezvoltarea expertizei cu privire la toate chestiunile legate de participarea cetățenilor și democrația participativă. În special, Biroul CESE ar putea lua decizii cu privire la chestiuni precum domeniul de aplicare și metodologia participării grupurilor de dezbatere ale cetățenilor în lucrările CESE și la subiectele în legătură cu care vor fi consultate grupurile de cetățeni. CESE consideră util să se ia în considerare înființarea unui grup de lucru special pentru a stabili procedurile necesare, sub rezerva disponibilității resurselor bugetare și în urma deliberărilor și a deciziei Biroului CESE (1). Acest grup de lucru ar putea lucra, printre altele, la teme cum ar fi:






  — | procedura de integrare a acestor grupuri în lucrările CESE; |
| --- | --- | --- |

1.5.

În cadrul acestui proces de reflecție, CESE ar putea studia noul său rol în dezvoltarea expertizei cu privire la toate chestiunile legate de participarea cetățenilor și democrația participativă. În special, Biroul CESE ar putea lua decizii cu privire la chestiuni precum domeniul de aplicare și metodologia participării grupurilor de dezbatere ale cetățenilor în lucrările CESE și la subiectele în legătură cu care vor fi consultate grupurile de cetățeni. CESE consideră util să se ia în considerare înființarea unui grup de lucru special pentru a stabili procedurile necesare, sub rezerva disponibilității resurselor bugetare și în urma deliberărilor și a deciziei Biroului CESE (1

—

procedura de integrare a acestor grupuri în lucrările CESE;

| — | stabilirea criteriilor pentru temele de consultare ale grupurilor de dezbatere ale cetățenilor ce asigură includerea aspectelor orizontale de interes societal mai larg; |
| --- | --- |

—

stabilirea criteriilor pentru temele de consultare ale grupurilor de dezbatere ale cetățenilor ce asigură includerea aspectelor orizontale de interes societal mai larg;

| — | procesul de identificare a unui buget și a resurselor umane necesare; |
| --- | --- |

—

procesul de identificare a unui buget și a resurselor umane necesare;

| — | specificațiile pentru tragerea la sorți și pentru platforma digitală; |
| --- | --- |

—

specificațiile pentru tragerea la sorți și pentru platforma digitală;

| — | metoda de organizare a dezbaterilor pentru a permite o deliberare concludentă între grupurile de cetățeni și membrii CESE; |
| --- | --- |

—

metoda de organizare a dezbaterilor pentru a permite o deliberare concludentă între grupurile de cetățeni și membrii CESE;

| — | definirea mandatului care va determina modul în care rezultatele consultărilor vor fi luate în considerare în avizele CESE; |
| --- | --- |

—

definirea mandatului care va determina modul în care rezultatele consultărilor vor fi luate în considerare în avizele CESE;

| — | condițiile și calendarul fazei experimentale. |
| --- | --- |

—

condițiile și calendarul fazei experimentale.

| 1.6. | CESE este deosebit de interesat de dimensiunea deliberativă a grupurilor de dezbatere ale cetățenilor, care ar urma să fie implicate în lucrările sale, ca element complementar pentru a îmbogăți setul existent de instrumente participative ale UE. |
| --- | --- |

1.6.

CESE este deosebit de interesat de dimensiunea deliberativă a grupurilor de dezbatere ale cetățenilor, care ar urma să fie implicate în lucrările sale, ca element complementar pentru a îmbogăți setul existent de instrumente participative ale UE.

2.   Necesitatea unei reînnoiri democratice

Necesitatea unei reînnoiri democratice

| 2.1. | Societățile europene sunt mai toate sisteme democratizate reprezentative. Reprezentative, întrucât modul de selecție a conducătorilor se bazează, în principal, pe votul universal direct, în special parlamentar, dar și prezidențial. |
| --- | --- |

2.1.

Societățile europene sunt mai toate sisteme democratizate reprezentative. Reprezentative, întrucât modul de selecție a conducătorilor se bazează, în principal, pe votul universal direct, în special parlamentar, dar și prezidențial.

| 2.2. | În Europa, secolul XXI este marcat de o neîncredere tot mai mare în politicieni și în acțiunile lor, cu o intensitate care variază de la o țară la alta. Astfel cum au demonstrat Brexitul, dificultățile democrațiilor europene de a face față în mod armonios pandemiei de COVID-19, mișcările de protest ale „Indignaților spanioli” și ale „Vestelor galbene”, care au marcat o ruptură cu canalele instituționale de exprimare democratică, sau ascensiunea populismului autoritar, atât democrațiile vechi, cât și cele noi par să fi ajuns la capătul puterilor. În plus, o revoluție bazată pe noi tehnologii a încurajat dezintermedierea și dereglementarea relațiilor politice. |
| --- | --- |

2.2.

În Europa, secolul XXI este marcat de o neîncredere tot mai mare în politicieni și în acțiunile lor, cu o intensitate care variază de la o țară la alta. Astfel cum au demonstrat Brexitul, dificultățile democrațiilor europene de a face față în mod armonios pandemiei de COVID-19, mișcările de protest ale „Indignaților spanioli” și ale „Vestelor galbene”, care au marcat o ruptură cu canalele instituționale de exprimare democratică, sau ascensiunea populismului autoritar, atât democrațiile vechi, cât și cele noi par să fi ajuns la capătul puterilor. În plus, o revoluție bazată pe noi tehnologii a încurajat dezintermedierea și dereglementarea relațiilor politice.

| 2.3. | Trei indicatori obiectivi măsoară recesiunea democratică preconizată din punctul de vedere al crizei legitimității democratice din Europa: creșterea nivelului de abținere; creșterea volatilității electorale; scăderea numărului de membri ai partidelor politice. Pe lângă acești indicatori obiectivi, există și indicatori subiectivi, cum ar fi pierderea încrederii în instituțiile publice. |
| --- | --- |

2.3.

Trei indicatori obiectivi măsoară recesiunea democratică preconizată din punctul de vedere al crizei legitimității democratice din Europa: creșterea nivelului de abținere; creșterea volatilității electorale; scăderea numărului de membri ai partidelor politice. Pe lângă acești indicatori obiectivi, există și indicatori subiectivi, cum ar fi pierderea încrederii în instituțiile publice.

| 2.4. | Pentru CESE, reconsolidarea încrederii în clasa politică necesită, așadar, o îmbunătățire a mecanismelor democratice. În primul rând, aceasta înseamnă că democrația reprezentativă, care stă la baza sistemului nostru politic, trebuie să capete un nou impuls. |
| --- | --- |

2.4.

Pentru CESE, reconsolidarea încrederii în clasa politică necesită, așadar, o îmbunătățire a mecanismelor democratice. În primul rând, aceasta înseamnă că democrația reprezentativă, care stă la baza sistemului nostru politic, trebuie să capete un nou impuls.

| 2.5. | În completare, unele mecanisme participative sau deliberative pot să contribuie la consolidarea legăturii dintre cetățeni și reprezentanții lor și la garantarea eficacității responsabilităților respective. |
| --- | --- |

2.5.

În completare, unele mecanisme participative sau deliberative pot să contribuie la consolidarea legăturii dintre cetățeni și reprezentanții lor și la garantarea eficacității responsabilităților respective.

| 2.6. | CESE reamintește că, într-o democrație reprezentativă, fiecare cetățean are libertatea de a se implica, aderând la partidul politic, sindicatul sau asociația pe care o alege. Astfel, această libertate este prima garanție a unui sistem democratic. |
| --- | --- |

2.6.

CESE reamintește că, într-o democrație reprezentativă, fiecare cetățean are libertatea de a se implica, aderând la partidul politic, sindicatul sau asociația pe care o alege. Astfel, această libertate este prima garanție a unui sistem democratic.

3.   Este necesară instituționalizarea participării cetățenilor?

Este necesară instituționalizarea participării cetățenilor?

| 3.1. | Numărul mecanismelor participative s-a înmulțit exponențial în Europa, unde au fost realizate mii de experimente, mai întâi la nivel local sau regional, în special în cazul bugetelor participative, și apoi pe tematici de mediu, societale sau instituționale la nivel regional sau național. |
| --- | --- |

3.1.

Numărul mecanismelor participative s-a înmulțit exponențial în Europa, unde au fost realizate mii de experimente, mai întâi la nivel local sau regional, în special în cazul bugetelor participative, și apoi pe tematici de mediu, societale sau instituționale la nivel regional sau național.

| 3.2. | În numeroase țări, nu doar cartierele sunt instituționalizate în legi și regulamente, ci și mecanisme mai inovatoare. |
| --- | --- |

3.2.

În numeroase țări, nu doar cartierele sunt instituționalizate în legi și regulamente, ci și mecanisme mai inovatoare.

| 3.3. | Este cazul Belgiei, unde tocmai au fost create prin lege, la Bruxelles, consilii permanente de cetățeni aleși prin tragere la sorți. Același lucru este valabil în Irlanda, unde adunările cetățenilor, uneori însoțite de referendumuri, au permis legalizarea căsătoriei pentru toate categoriile de persoane și a avortului, sau în Franța, unde au fost organizate convenții ale cetățenilor pe tema climei și a sfârșitului vieții. |
| --- | --- |

3.3.

Este cazul Belgiei, unde tocmai au fost create prin lege, la Bruxelles, consilii permanente de cetățeni aleși prin tragere la sorți. Același lucru este valabil în Irlanda, unde adunările cetățenilor, uneori însoțite de referendumuri, au permis legalizarea căsătoriei pentru toate categoriile de persoane și a avortului, sau în Franța, unde au fost organizate convenții ale cetățenilor pe tema climei și a sfârșitului vieții.

| 3.4. | La nivel european, cel mai amplu exercițiu de democrație participativă și deliberativă de până acum a fost Conferința privind viitorul Europei, în cadrul căreia au fost organizate patru grupuri de dezbatere ale cetățenilor europeni, care au permis acestora să reflecteze împreună asupra viitorului pe care îl doresc pentru Uniunea Europeană. CESE a fost implicat oficial în această inițiativă. Comitetul își exprimă satisfacția că acest proiect-pilot este evaluat în detaliu, astfel încât să poată fi desprinse învățăminte cu privire la modalitățile de îmbunătățire a unor eventuale inițiative viitoare. |
| --- | --- |

3.4.

La nivel european, cel mai amplu exercițiu de democrație participativă și deliberativă de până acum a fost Conferința privind viitorul Europei, în cadrul căreia au fost organizate patru grupuri de dezbatere ale cetățenilor europeni, care au permis acestora să reflecteze împreună asupra viitorului pe care îl doresc pentru Uniunea Europeană. CESE a fost implicat oficial în această inițiativă. Comitetul își exprimă satisfacția că acest proiect-pilot este evaluat în detaliu, astfel încât să poată fi desprinse învățăminte cu privire la modalitățile de îmbunătățire a unor eventuale inițiative viitoare.

| 3.5. | CESE regretă mai ales lipsa de vizibilitate și de interes în statele membre față de această conferință, precum și confuzia cu privire la obiectivele sale. |
| --- | --- |

3.5.

CESE regretă mai ales lipsa de vizibilitate și de interes în statele membre față de această conferință, precum și confuzia cu privire la obiectivele sale.

| 3.6. | În raportul final (2) al Conferinței privind viitorul Europei, propunerea nr. 36 privind informarea și participarea cetățenilor și propunerea nr. 39 privind procesul decizional al UE acordă CESE un mandat clar pentru a-și consolida din punct de vedere structural rolul instituțional, de garant și facilitator al activităților de democrație participativă, cum ar fi dialogul structurat cu organizații ale societății civile și grupuri de dezbatere ale cetățenilor. Din punct de vedere instituțional, CESE este perfect plasat pentru a juca un rol în consolidarea democrației participative, acționând în mod coerent și cuprinzător. |
| --- | --- |

3.6.

În raportul final (2

| 3.7. | UE dispune deja de un set complex de instrumente de participare, printre care se numără, de exemplu, alegerile pentru Parlamentul European, dialogurile cu cetățenii și inițiativa cetățenească europeană, petițiile adresate Parlamentului European și Ombudsmanul European. În plus, în pregătirea inițiativelor legislative, Comisia organizează consultări publice cu scopul de a oferi părților interesate – inclusiv cetățenilor – ocazia de a-și exprima punctul de vedere cu privire la un anumit subiect. Consultările publice au la bază Orientările Comisiei privind o mai bună legiferare și se desfășoară prin intermediul portalului „Exprimați-vă părerea!” al Comisiei. |
| --- | --- |

3.7.

UE dispune deja de un set complex de instrumente de participare, printre care se numără, de exemplu, alegerile pentru Parlamentul European, dialogurile cu cetățenii și inițiativa cetățenească europeană, petițiile adresate Parlamentului European și Ombudsmanul European. În plus, în pregătirea inițiativelor legislative, Comisia organizează consultări publice cu scopul de a oferi părților interesate – inclusiv cetățenilor – ocazia de a-și exprima punctul de vedere cu privire la un anumit subiect. Consultările publice au la bază Orientările Comisiei privind o mai bună legiferare și se desfășoară prin intermediul portalului „Exprimați-vă părerea!” al Comisiei.

| 3.8. | Inițiativa cetățenească europeană (ICE), lansată în 2012, este una dintre principalele inovații în materie de democrație participativă la nivelul UE. Aceasta permite unui grup de cetățeni să introducă o temă pe ordinea de zi a organismelor legislative europene. |
| --- | --- |

3.8.

Inițiativa cetățenească europeană

| 3.9. | Însă cele patru ICE care au reușit să strângă cele un milion de semnături necesare pentru ca Comisia Europeană să răspundă au avut un impact relativ redus până în prezent, cu propuneri legislative adoptate ca urmare a inițiativelor „Dreptul la apă” și „Interzicerea glifosatului”, precum și o propunere anunțată pentru 2023 de interzicere a cuștilor pentru toate animalele. În opinia CESE, ICE nu răspunde pe deplin așteptărilor și, ca atare, ar trebui fără îndoială reformată, proces în care CESE ar trebui să fie implicat. |
| --- | --- |

3.9.

Însă cele patru ICE care au reușit să strângă cele un milion de semnături necesare pentru ca Comisia Europeană să răspundă au avut un impact relativ redus până în prezent, cu propuneri legislative adoptate ca urmare a inițiativelor „Dreptul la apă” și „Interzicerea glifosatului”, precum și o propunere anunțată pentru 2023 de interzicere a cuștilor pentru toate animalele. În opinia CESE, ICE nu răspunde pe deplin așteptărilor și, ca atare, ar trebui fără îndoială reformată, proces în care CESE ar trebui să fie implicat.

| 3.10. | Participarea cetățenilor a fost facilitată prin utilizarea platformelor digitale. Internetul a făcut posibilă implicarea societății civile pe scară largă și implicarea unor categorii de public care, anterior, erau înstrăinate de astfel de procese, inclusiv a tinerilor. |
| --- | --- |

3.10.

Participarea cetățenilor a fost facilitată prin utilizarea platformelor digitale. Internetul a făcut posibilă implicarea societății civile pe scară largă și implicarea unor categorii de public care, anterior, erau înstrăinate de astfel de procese, inclusiv a tinerilor.

| 3.11. | Cu toate acestea, deși tehnologia digitală contribuie la simplificarea și la extinderea domeniului de participare, are și ea limitele sale. Consultările online permit colectarea diferitelor puncte de vedere, însă nu oferă oportunitatea pentru dezbateri reale. |
| --- | --- |

3.11.

Cu toate acestea, deși tehnologia digitală contribuie la simplificarea și la extinderea domeniului de participare, are și ea limitele sale. Consultările online permit colectarea diferitelor puncte de vedere, însă nu oferă oportunitatea pentru dezbateri reale.

| 3.12. | Crearea unor viitoare grupuri de dezbatere durabile ale cetățenilor necesită o componentă online puternică – un element-cheie pentru discuții transnaționale care să implice un număr cât mai mare de cetățeni. Pe baza experienței și a lecțiilor desprinse din platforma multilingvă a Conferinței privind viitorul Europei, CESE propune îmbunătățirea platformei online/aplicației mobile multilingve. Acest lucru ar permite o participare mult mai amplă decât cea care se poate obține prin intermediul evenimentelor cu participare directă, cu condiția ca instrumentul online să fie conceput astfel încât să fie accesibil unui număr cât mai mare de cetățeni. Evenimentele cu participare fizică rămân un instrument important complementar consultărilor online, dar ar trebui limitate la un număr rezonabil și puternic și orientate către teme actuale de interes orizontal. Ar trebui alocate resurse adecvate pentru crearea unei astfel de platforme digitale de ultimă generație (3). |
| --- | --- |

3.12.

Crearea unor viitoare grupuri de dezbatere durabile ale cetățenilor necesită o componentă online puternică – un element-cheie pentru discuții transnaționale care să implice un număr cât mai mare de cetățeni. Pe baza experienței și a lecțiilor desprinse din platforma multilingvă a Conferinței privind viitorul Europei, CESE propune îmbunătățirea platformei online/aplicației mobile multilingve. Acest lucru ar permite o participare mult mai amplă decât cea care se poate obține prin intermediul evenimentelor cu participare directă, cu condiția ca instrumentul online să fie conceput astfel încât să fie accesibil unui număr cât mai mare de cetățeni. Evenimentele cu participare fizică rămân un instrument important complementar consultărilor online, dar ar trebui limitate la un număr rezonabil și puternic și orientate către teme actuale de interes orizontal. Ar trebui alocate resurse adecvate pentru crearea unei astfel de platforme digitale de ultimă generație (3

| 3.13. | CESE consideră că trebuie abordată problema reprezentativității și a expertizei contribuțiilor cetățenilor la dezbaterea publică. Contează oare opinia unei asociații care reprezintă mii de membri la fel de mult ca vocea unui cetățean individual? |
| --- | --- |

3.13.

CESE consideră că trebuie abordată problema reprezentativității și a expertizei contribuțiilor cetățenilor la dezbaterea publică. Contează oare opinia unei asociații care reprezintă mii de membri la fel de mult ca vocea unui cetățean individual?

| 3.14. | CESE subliniază că valoarea adăugată a avizelor și a recomandărilor sale provine din găsirea unui consens între organizațiile societății civile organizate și din crearea de punți între interesele divergente ale diverselor organizații sociale. |
| --- | --- |

3.14.

CESE subliniază că valoarea adăugată a avizelor și a recomandărilor sale provine din găsirea unui consens între organizațiile societății civile organizate și din crearea de punți între interesele divergente ale diverselor organizații sociale.

| 3.15. | Mandatul consultării cetățenilor trebuie să fie clar. Pentru CESE, este esențial să se precizeze, încă din faza inițială, modul în care contribuțiile solicitate vor fi integrate în procesul decizional. |
| --- | --- |

3.15.

Mandatul consultării cetățenilor trebuie să fie clar. Pentru CESE, este esențial să se precizeze, încă din faza inițială, modul în care contribuțiile solicitate vor fi integrate în procesul decizional.

| 3.16. | Orice proces real de dialog cu cetățenii are nevoie de un mecanism de feedback pentru a-și stabili legitimitatea. De aceea, este esențial ca Comisia Europeană să instituie un mecanism de urmărire a recomandărilor formulate de cetățeni. Acest lucru ar trebui să se realizeze prin crearea unui tablou de bord al recomandărilor de acțiune și apoi prin utilizarea acestuia pentru a determina acțiuni în siajul propunerilor, așa cum a solicitat Comitetul Economic și Social European în cadrul Conferinței privind viitorul Europei. |
| --- | --- |

3.16.

Orice proces real de dialog cu cetățenii are nevoie de un mecanism de feedback pentru a-și stabili legitimitatea. De aceea, este esențial ca Comisia Europeană să instituie un mecanism de urmărire a recomandărilor formulate de cetățeni. Acest lucru ar trebui să se realizeze prin crearea unui tablou de bord al recomandărilor de acțiune și apoi prin utilizarea acestuia pentru a determina acțiuni în siajul propunerilor, așa cum a solicitat Comitetul Economic și Social European în cadrul Conferinței privind viitorul Europei.

| 3.17. | CESE ar trebui să fie considerat un instrument important pentru reducerea deficitului democratic al UE, pentru reducerea distanței și pentru promovarea unei identități politice europene în rândul cetățenilor săi. |
| --- | --- |

3.17.

CESE ar trebui să fie considerat un instrument important pentru reducerea deficitului democratic al UE, pentru reducerea distanței și pentru promovarea unei identități politice europene în rândul cetățenilor săi.

4.   Rolul Comitetului Economic și Social European în organizarea procesului de consultare a cetățenilor

Rolul Comitetului Economic și Social European în organizarea procesului de consultare a cetățenilor

| 4.1. | Dispoziția de la articolul 11 din TUE, care prevede un „dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă”, ar trebui pusă în aplicare integral în toate domeniile de politică ale UE. |
| --- | --- |

4.1.

Dispoziția de la articolul 11 din TUE, care prevede un „dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă”, ar trebui pusă în aplicare integral în toate domeniile de politică ale UE.

| 4.2. | De-a lungul anilor, CESE a consolidat poziția inițiativelor cetățenilor și a sporit vizibilitatea acestora în activitatea cotidiană a instituțiilor. Încă de la lansarea ICE, CESE a organizat în fiecare an o conferință la nivel înalt cu ocazia Zilei ICE. Grupul ad-hoc al CESE privind ICE a fost înființat pentru a oferi orientări politice privind inițiativele cetățenești și pentru a monitoriza evoluțiile din acest domeniu. |
| --- | --- |

4.2.

De-a lungul anilor, CESE a consolidat poziția inițiativelor cetățenilor și a sporit vizibilitatea acestora în activitatea cotidiană a instituțiilor. Încă de la lansarea ICE, CESE a organizat în fiecare an o conferință la nivel înalt cu ocazia Zilei ICE. Grupul ad-hoc al CESE privind ICE a fost înființat pentru a oferi orientări politice privind inițiativele cetățenești și pentru a monitoriza evoluțiile din acest domeniu.

| 4.3. | De asemenea, CESE oferă informații privind drepturile cetățenilor. Cea mai larg difuzată publicație a sa, „Pașaportul pentru democrație europeană”, a devenit o sursă populară de informare pentru publicul larg și este prezentată și utilizată în cadrul diferitelor evenimente organizate de instituțiile UE și de organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

4.3.

De asemenea, CESE oferă informații privind drepturile cetățenilor. Cea mai larg difuzată publicație a sa, „Pașaportul pentru democrație europeană”, a devenit o sursă populară de informare pentru publicul larg și este prezentată și utilizată în cadrul diferitelor evenimente organizate de instituțiile UE și de organizațiile societății civile.

| 4.4. | Se impun consolidarea rolului instituțional al CESE și capacitarea sa ca reprezentant consacrat al societății civile organizate cu rol consultativ în procesul de elaborare a politicilor UE, dar și ca facilitator și garant al activităților de democrație participativă, precum dialogul structurat cu organizațiile societății civile și grupurile de dezbatere ale cetățenilor. O societate civilă dinamică este esențială pentru viața democratică a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

4.4.

Se impun consolidarea rolului instituțional al CESE și capacitarea sa ca reprezentant consacrat al societății civile organizate cu rol consultativ în procesul de elaborare a politicilor UE, dar și ca facilitator și garant al activităților de democrație participativă, precum dialogul structurat cu organizațiile societății civile și grupurile de dezbatere ale cetățenilor. O societate civilă dinamică este esențială pentru viața democratică a Uniunii Europene.

| 4.5. | În calitate de centru al societății civile organizate, CESE dispune de o expertiză specifică și reprezintă un forum unic și permanent de dialog civil, în cadrul căruia se propun soluții pe baza unui consens între diferitele părți interesate. Membrii săi primesc mandat din partea organizațiilor pe care le reprezintă. |
| --- | --- |

4.5.

În calitate de centru al societății civile organizate, CESE dispune de o expertiză specifică și reprezintă un forum unic și permanent de dialog civil, în cadrul căruia se propun soluții pe baza unui consens între diferitele părți interesate. Membrii săi primesc mandat din partea organizațiilor pe care le reprezintă.

| 4.6. | Experiența Conferinței privind viitorul Europei a generat așteptări și reprezintă o invitație la adresa instituțiilor europene de a da urmarea adecvată acestei consultări. |
| --- | --- |

4.6.

Experiența Conferinței privind viitorul Europei a generat așteptări și reprezintă o invitație la adresa instituțiilor europene de a da urmarea adecvată acestei consultări.

| 4.7. | CESE este adeptul dimensiunii deliberative a unui grup de dezbatere a cetățenilor, implicat în lucrările sale, care să completeze consultările online utilizate de Comisia Europeană, ce reprezintă un instrument valoros, însă nu permit o dezbatere între părțile interesate ce contribuie la ele. |
| --- | --- |

4.7.

CESE este adeptul dimensiunii deliberative a unui grup de dezbatere a cetățenilor, implicat în lucrările sale, care să completeze consultările online utilizate de Comisia Europeană, ce reprezintă un instrument valoros, însă nu permit o dezbatere între părțile interesate ce contribuie la ele.

| 4.8. | În manifestul președintelui CESE se menționează că, înainte de alegerile pentru Parlamentul European din 2024, vor fi înființate grupuri de dezbatere ale cetățenilor, care vor contribui la o rezoluție transversală a tuturor secțiunilor CESE, cu principalele solicitări ale CESE pentru noul PE și pentru noua Comisie. |
| --- | --- |

4.8.

În manifestul președintelui CESE se menționează că, înainte de alegerile pentru Parlamentul European din 2024, vor fi înființate grupuri de dezbatere ale cetățenilor, care vor contribui la o rezoluție transversală a tuturor secțiunilor CESE, cu principalele solicitări ale CESE pentru noul PE și pentru noua Comisie.

| 4.9. | În plus, în cadrul ciclului de dialog 2023 al Grupului de legătură al CESE, a fost înființat un grup de lucru „Grupuri de dezbatere ale cetățenilor”, ca parte a dialogurilor tematice periodice dintre membrii CESE și organizațiile societății civile relevante din cadrul Grupului de legătură, astfel cum se prevede în strategia de comunicare a CESE pentru perioada 2022-2027. Rezultatul acestui dialog va fi un document de reflecție care ar putea contribui la inițiativele CESE ce vizează participarea cetățenilor. |
| --- | --- |

4.9.

În plus, în cadrul ciclului de dialog 2023 al Grupului de legătură al CESE, a fost înființat un grup de lucru „Grupuri de dezbatere ale cetățenilor”, ca parte a dialogurilor tematice periodice dintre membrii CESE și organizațiile societății civile relevante din cadrul Grupului de legătură, astfel cum se prevede în strategia de comunicare a CESE pentru perioada 2022-2027. Rezultatul acestui dialog va fi un document de reflecție care ar putea contribui la inițiativele CESE ce vizează participarea cetățenilor.

| 4.10. | În cadrul acestui proces de reflecție, CESE ar putea studia noul său rol în dezvoltarea în continuare a expertizei sale cu privire la toate aspectele legate de participarea cetățenilor și democrația participativă. În special, Biroul CESE este organismul care ar putea lua decizii cu privire la chestiuni precum domeniul de aplicare și metodologia pentru implicarea grupurilor de dezbatere ale cetățenilor în lucrările CESE, precum și cu privire la teme cu privire la care vor fi consultate grupurile de dezbatere ale cetățenilor. |
| --- | --- |

4.10.

În cadrul acestui proces de reflecție, CESE ar putea studia noul său rol în dezvoltarea în continuare a expertizei sale cu privire la toate aspectele legate de participarea cetățenilor și democrația participativă. În special, Biroul CESE este organismul care ar putea lua decizii cu privire la chestiuni precum domeniul de aplicare și metodologia pentru implicarea grupurilor de dezbatere ale cetățenilor în lucrările CESE, precum și cu privire la teme cu privire la care vor fi consultate grupurile de dezbatere ale cetățenilor.

| 4.11. | Acestei noi responsabilități a CESE va trebui să i se aloce finanțare specifică, resurse umane și un instrument digital. |
| --- | --- |

4.11.

Acestei noi responsabilități a CESE va trebui să i se aloce finanțare specifică, resurse umane și un instrument digital.

| 4.12. | Regulamentul de procedură aplicabil eșantionului de public selectat prin tragere la sorți ar trebui să definească: modalitățile de lucru, comunicarea și relațiile cu mass-media, relația dintre CESE sau structura sa de lucru relevantă și eșantionul public. |
| --- | --- |

4.12.

Regulamentul de procedură aplicabil eșantionului de public selectat prin tragere la sorți ar trebui să definească: modalitățile de lucru, comunicarea și relațiile cu mass-media, relația dintre CESE sau structura sa de lucru relevantă și eșantionul public.

| 4.13. | CESE consideră util să se ia în considerare înființarea unui grup de lucru special pentru a stabili procedurile necesare, sub rezerva disponibilității resurselor bugetare și în urma deliberărilor și a deciziei Biroului CESE (4). Acest grup de lucru ar putea lucra, printre altele, la teme cum ar fi:






  — | procedura de integrare a acestor grupuri în lucrările CESE; |
| --- | --- | --- |

4.13.

CESE consideră util să se ia în considerare înființarea unui grup de lucru special pentru a stabili procedurile necesare, sub rezerva disponibilității resurselor bugetare și în urma deliberărilor și a deciziei Biroului CESE (4

—

procedura de integrare a acestor grupuri în lucrările CESE;

| — | stabilirea criteriilor pentru temele de consultare ale grupurilor de dezbatere ale cetățenilor ce asigură includerea aspectelor orizontale de interes societal mai larg; |
| --- | --- |

—

stabilirea criteriilor pentru temele de consultare ale grupurilor de dezbatere ale cetățenilor ce asigură includerea aspectelor orizontale de interes societal mai larg;

| — | specificațiile pentru tragerea la sorți și pentru platforma digitală; |
| --- | --- |

—

specificațiile pentru tragerea la sorți și pentru platforma digitală;

| — | procesul de identificare a unei finanțări și a unor resurse umane și tehnice specifice; |
| --- | --- |

—

procesul de identificare a unei finanțări și a unor resurse umane și tehnice specifice;

| — | metoda de organizare a dezbaterilor pentru a permite o deliberare concludentă între grupurile de cetățeni și membrii CESE; |
| --- | --- |

—

metoda de organizare a dezbaterilor pentru a permite o deliberare concludentă între grupurile de cetățeni și membrii CESE;

| — | definirea mandatului care va determina modul în care rezultatele consultărilor vor fi luate în considerare în avizele CESE; |
| --- | --- |

—

definirea mandatului care va determina modul în care rezultatele consultărilor vor fi luate în considerare în avizele CESE;

| — | alegerea operatorului care va organiza tragerea la sorți a persoanelor, pe baza consimțământului lor; |
| --- | --- |

—

alegerea operatorului care va organiza tragerea la sorți a persoanelor, pe baza consimțământului lor;

| — | condițiile și calendarul fazei experimentale. |
| --- | --- |

—

condițiile și calendarul fazei experimentale.

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  După cum se menționează în studiul CESE intitulat „Transformarea CESE în facilitator și garant al activităților de democrație participativă, inclusiv al dialogului structurat cu organizațiile societății civile și grupurile de dezbatere ale cetățenilor” (2023), oricărei noi forme de activitate a CESE legate de democrația participativă ar trebui să i se aloce timpul, resursele și atenția necesare pentru a fi eficace.

1

(2)  Cf. raportul privind rezultatele finale ale Conferinței privind viitorul Europei.

2

(3)  După cum se menționează în studiul CESE intitulat „Transformarea CESE în facilitator și garant al activităților de democrație participativă, inclusiv al dialogului structurat cu organizațiile societății civile și grupurile de dezbatere ale cetățenilor” (2023), cererea de digitalizare este evidentă, însă ar trebui alocate resurse pentru a permite în continuare participarea fizică.

3

(4)  După cum se menționează în studiul CESE intitulat „Transformarea CESE în facilitator și garant al activităților de democrație participativă, inclusiv al dialogului structurat cu organizațiile societății civile și grupurile de dezbatere ale cetățenilor” (2023), oricărei noi forme de activitate a CESE legate de democrația participativă ar trebui să i se aloce timpul, resursele și atenția necesare pentru a fi eficace.

4

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/74 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/74

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Industrii mari consumatoare de apă și tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 349/12)

| Raportor: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Coraportor: | John BRYAN |

Raportor:

Paul RÜBIG

Paul RÜBIG

Coraportor:

John BRYAN

John BRYAN

| Decizia Adunării Plenare | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale |
| Data adoptării în secțiune | 22.6.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 13.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 200/0/3 |

Decizia Adunării Plenare

25.1.2023

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale

Data adoptării în secțiune

22.6.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

200/0/3

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | În cadrul Pactului albastru european, UE trebuie să elaboreze urgent o nouă politică a UE în domeniul apei, inclusiv o politică cuprinzătoare și durabilă de gestionare a apei pentru industrie, bazată pe reducerea, reutilizarea și reciclarea apei, pe reducerea poluării apei, pe punerea accentului pe industriile mari consumatoare de apă și pe introducerea și utilizarea progresivă a unor tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Având în vedere conexiunea dintre energie, apă și materiile prime critice, politica în domeniul apei ar trebui să devină unul dintre pilonii strategiei industriale a UE. |
| --- | --- |

1.1.

În cadrul Pactului albastru european, UE trebuie să elaboreze urgent o nouă politică a UE în domeniul apei, inclusiv o politică cuprinzătoare și durabilă de gestionare a apei pentru industrie, bazată pe reducerea, reutilizarea și reciclarea apei, pe reducerea poluării apei, pe punerea accentului pe industriile mari consumatoare de apă și pe introducerea și utilizarea progresivă a unor tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Având în vedere conexiunea dintre energie, apă și materiile prime critice, politica în domeniul apei ar trebui să devină unul dintre pilonii strategiei industriale a UE.

| 1.2. | Prin urmare, UE are nevoie de o foaie de parcurs care să sprijine industriile să devină eficiente din punctul de vedere al consumului de apă în mod progresiv, cu etape intermediare și o abordare sectorială, ținând seama pe deplin de legătura dintre energie, apă și materiile prime critice. Acest lucru necesită, în următorii doi ani, o revizuire a strategiei pentru politica industrială a UE și a documentelor sale privind parcursul de tranziție. Această abordare sectorială ar trebui să integreze caracteristicile de utilizare eficientă a apei și provocările legate de apă specifice fiecărui sector și să se bazeze pe o abordare prospectivă cu opțiuni și o evaluare a impactului și a riscurilor bazată pe o analiză de cost pe ciclu de viață. |
| --- | --- |

1.2.

Prin urmare, UE are nevoie de o foaie de parcurs care să sprijine industriile să devină eficiente din punctul de vedere al consumului de apă în mod progresiv, cu etape intermediare și o abordare sectorială, ținând seama pe deplin de legătura dintre energie, apă și materiile prime critice. Acest lucru necesită, în următorii doi ani, o revizuire a strategiei pentru politica industrială a UE și a documentelor sale privind parcursul de tranziție. Această abordare sectorială ar trebui să integreze caracteristicile de utilizare eficientă a apei și provocările legate de apă specifice fiecărui sector și să se bazeze pe o abordare prospectivă cu opțiuni și o evaluare a impactului și a riscurilor bazată pe o analiză de cost pe ciclu de viață.

| 1.3. | În vederea dezvoltării sectorului emergent al tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă, domeniu în care UE ar putea juca un rol important, o politică cuprinzătoare a UE în domeniul apei trebuie să meargă mână în mână cu un plan de finanțare ambițios al UE pentru a permite industriei să facă investiții esențiale în tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Ar trebui adoptate stimulente de finanțare pozitive, cum ar fi creditele fiscale, ratele de amortizare mai ridicate și alte mecanisme. Ar putea fi luate în considerare mijloace inovatoare de finanțare, cum ar fi finanțarea participativă, pentru a completa sprijinul public. |
| --- | --- |

1.3.

În vederea dezvoltării sectorului emergent al tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă, domeniu în care UE ar putea juca un rol important, o politică cuprinzătoare a UE în domeniul apei trebuie să meargă mână în mână cu un plan de finanțare ambițios al UE pentru a permite industriei să facă investiții esențiale în tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Ar trebui adoptate stimulente de finanțare pozitive, cum ar fi creditele fiscale, ratele de amortizare mai ridicate și alte mecanisme. Ar putea fi luate în considerare mijloace inovatoare de finanțare, cum ar fi finanțarea participativă, pentru a completa sprijinul public.

| 1.4. | UE trebuie să devină lider mondial în ceea ce privește dezvoltarea, fabricarea și utilizarea tehnologiilor eficiente- din punctul de vedere al consumului de apă și să-și creeze, la nivel mondial, reputația de zonă de producție cu amprentă redusă de apă. Tehnologiile eficiente din punctul de vedere al consumului de apă constituie un sector industrial din categoria tehnologiilor curate. Ca atare, tehnologiile eficiente din punctul de vedere al consumului de apă ar trebui să fie eficiente și din punct de vedere energetic. Întrucât o tehnologie curată constituie un ecosistem industrial în sine, CESE sugerează crearea unei căi de tranziție pentru acest ecosistem în următorii doi ani, cu obiective ambițioase, dar realiste, inclusiv a unui plan de gestionare și competențe. |
| --- | --- |

1.4.

UE trebuie să devină lider mondial în ceea ce privește dezvoltarea, fabricarea și utilizarea tehnologiilor eficiente- din punctul de vedere al consumului de apă și să-și creeze, la nivel mondial, reputația de zonă de producție cu amprentă redusă de apă. Tehnologiile eficiente din punctul de vedere al consumului de apă constituie un sector industrial din categoria tehnologiilor curate. Ca atare, tehnologiile eficiente din punctul de vedere al consumului de apă ar trebui să fie eficiente și din punct de vedere energetic. Întrucât o tehnologie curată constituie un ecosistem industrial în sine, CESE sugerează crearea unei căi de tranziție pentru acest ecosistem în următorii doi ani, cu obiective ambițioase, dar realiste, inclusiv a unui plan de gestionare și competențe.

| 1.5. | Este necesar să se pună un accent mai mare pe consumul de apă, pe eforturile de reciclare și captare a apei în procesele de aprobare a noilor instalații industriale și pe sistemele de stimulare a proiectelor de economisire a apei în instalațiile existente. Cu toate acestea, diversele industrii au nevoi diferite de utilizare a apei și oportunități diferite de a deveni eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Principiul de a nu face rău trebuie combinat cu dreptul activităților economice de a consuma apă și cu angajamentul industriei de a îmbunătăți treptat eficiența consumului de apă prin intermediul unei foi de parcurs privind eficiența consumului de apă. |
| --- | --- |

1.5.

Este necesar să se pună un accent mai mare pe consumul de apă, pe eforturile de reciclare și captare a apei în procesele de aprobare a noilor instalații industriale și pe sistemele de stimulare a proiectelor de economisire a apei în instalațiile existente. Cu toate acestea, diversele industrii au nevoi diferite de utilizare a apei și oportunități diferite de a deveni eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Principiul de a nu face rău trebuie combinat cu dreptul activităților economice de a consuma apă și cu angajamentul industriei de a îmbunătăți treptat eficiența consumului de apă prin intermediul unei foi de parcurs privind eficiența consumului de apă.

| 1.6. | Cererea, consumul și stocarea apei trebuie să fie o prioritate de prim ordin în contextul strategiilor UE de dezvoltare economică a sectoarelor industriale. CESE subliniază rolul esențial al apei în economia circulară. |
| --- | --- |

1.6.

Cererea, consumul și stocarea apei trebuie să fie o prioritate de prim ordin în contextul strategiilor UE de dezvoltare economică a sectoarelor industriale. CESE subliniază rolul esențial al apei în economia circulară.

| 1.7. | Întrucât utilizarea apei variază de la un stat membru la altul și de la un sector la altul, este necesar să se înregistreze și să se raporteze datele privind utilizarea industrială a apei în toate statele membre și să se cartografieze tehnologiile existente. De asemenea, este necesar să se colecteze aceste date la nivel de instalație, deoarece acesta este primul pas în punerea în aplicare a unor procese eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Drepturile de proprietate industrială trebuie aliniate la cerințele aplicabile privind transparența datelor. |
| --- | --- |

1.7.

Întrucât utilizarea apei variază de la un stat membru la altul și de la un sector la altul, este necesar să se înregistreze și să se raporteze datele privind utilizarea industrială a apei în toate statele membre și să se cartografieze tehnologiile existente. De asemenea, este necesar să se colecteze aceste date la nivel de instalație, deoarece acesta este primul pas în punerea în aplicare a unor procese eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Drepturile de proprietate industrială trebuie aliniate la cerințele aplicabile privind transparența datelor.

| 1.8. | UE ar trebui să ia în considerare crearea platformei Pactului albastru pentru reprezentanții industriei și agriculturii și pentru cetățeni, astfel încât să maximizeze consultările și achizițiile necesare procesului de elaborare a unei noi politici în domeniul apei. Această consultare permanentă ar trebui, în special, să faciliteze eliminarea obstacolelor legislative care ar putea împiedica adoptarea tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă utilizată în procesele industriale și agricole și în gospodării și să contribuie la o actualizare periodică a planurilor de acțiune care urmează să fie puse în aplicare – cum ar fi procesele de tranziție pentru industrie. |
| --- | --- |

1.8.

UE ar trebui să ia în considerare crearea platformei Pactului albastru pentru reprezentanții industriei și agriculturii și pentru cetățeni, astfel încât să maximizeze consultările și achizițiile necesare procesului de elaborare a unei noi politici în domeniul apei. Această consultare permanentă ar trebui, în special, să faciliteze eliminarea obstacolelor legislative care ar putea împiedica adoptarea tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă utilizată în procesele industriale și agricole și în gospodării și să contribuie la o actualizare periodică a planurilor de acțiune care urmează să fie puse în aplicare – cum ar fi procesele de tranziție pentru industrie.

2.   Introducere și observații generale

Introducere și observații generale

| 2.1. | În general, resursele de apă pe cap de locuitor sunt relativ ridicate în Europa, dar cu diferențe esențiale între Europa de Nord/Centrală și regiunile sudice, determinate în principal de efectele factorilor climatici asupra resurselor de apă. Printre principalele provocări legate de ciclurile apei se numără: 1) perioadele mai lungi de secetă, urmate de precipitații abundente și de inundații, ambele limitând accesul la apă curată și utilizabilă, 2) creșterea consumului de apă ca urmare a creșterii sau concentrării sporite a populației și a dezvoltării economice, precum și creșterea cererii de apă pentru utilizarea industrială, agricolă și privată a apei și 3) creșterea poluării surselor de apă din cauza netratării apelor uzate. O gamă largă de noi poluanți, cum ar fi microplasticele, substanțele farmaceutice etc. intră în sursele de apă și, într-o anumită măsură, sunt identificați numai după ce s-au acumulat în cantități nocive. Trebuie identificate, abordate și puse în aplicare măsuri pentru aceste trei categorii principale de provocări. |
| --- | --- |

2.1.

În general, resursele de apă pe cap de locuitor sunt relativ ridicate în Europa, dar cu diferențe esențiale între Europa de Nord/Centrală și regiunile sudice, determinate în principal de efectele factorilor climatici asupra resurselor de apă. Printre principalele provocări legate de ciclurile apei se numără: 1) perioadele mai lungi de secetă, urmate de precipitații abundente și de inundații, ambele limitând accesul la apă curată și utilizabilă, 2) creșterea consumului de apă ca urmare a creșterii sau concentrării sporite a populației și a dezvoltării economice, precum și creșterea cererii de apă pentru utilizarea industrială, agricolă și privată a apei și 3) creșterea poluării surselor de apă din cauza netratării apelor uzate. O gamă largă de noi poluanți, cum ar fi microplasticele, substanțele farmaceutice etc. intră în sursele de apă și, într-o anumită măsură, sunt identificați numai după ce s-au acumulat în cantități nocive. Trebuie identificate, abordate și puse în aplicare măsuri pentru aceste trei categorii principale de provocări.

| 2.2. | Stresul hidric reprezintă o preocupare majoră și din ce în ce mai mare în Europa. Potrivit Agenției Europene de Mediu (AEM), aproximativ 20 % din teritoriul Europei și 30 % dintre europeni sunt afectați de stresul hidric pe parcursul unui an mediu (1). Utilizarea nesustenabilă a apei constă în retragerea apei din resursele naturale într-un ritm mai rapid decât cel al posibilității de realimentare pe cale naturală. În aproximativ 60 % dintre marile orașe europene (de peste 100 000 de locuitori), 140 de milioane de locuitori trăiesc în zone de supraexploatare a apelor subterane sau în apropierea acestora (2). Un factor esențial este impactul negativ asupra aprovizionării cu apă al fazelor inundațiilor cauzate de ploile abundente legate de schimbările climatice (orașele mari depind foarte adesea de sursele de apă subterană alimentate de râuri). |
| --- | --- |

2.2.

Stresul hidric reprezintă o preocupare majoră și din ce în ce mai mare în Europa. Potrivit Agenției Europene de Mediu (AEM), aproximativ 20 % din teritoriul Europei și 30 % dintre europeni sunt afectați de stresul hidric pe parcursul unui an mediu (1

2

| 2.3. | În multe regiuni din sudul Europei, în perioadele de secetă, trebuie făcute alegeri între menținerea utilizării apei în industrie, agricultură și utilizarea apei pentru gospodării. În unele zone există riscul ca industriile să fie deplasate din zone cu stres hidric, ceea ce duce la pierderi de locuri de muncă, la destabilizarea economiilor și la mutații industriale. |
| --- | --- |

2.3.

În multe regiuni din sudul Europei, în perioadele de secetă, trebuie făcute alegeri între menținerea utilizării apei în industrie, agricultură și utilizarea apei pentru gospodării. În unele zone există riscul ca industriile să fie deplasate din zone cu stres hidric, ceea ce duce la pierderi de locuri de muncă, la destabilizarea economiilor și la mutații industriale.

| 2.4. | Politica UE în domeniul apei a avut tendința de a se concentra asupra cadrului juridic pentru protecția și gospodărirea apelor, axându-se pe poluare și prevenire. Principalele politici existente ale UE în domeniul apei care au un impact asupra industriei includ Directiva-cadru privind apa, Directiva privind epurarea apelor uzate urbane, Directiva privind emisiile industriale și Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării din cadrul Pactului verde european. Cu toate acestea, dimensiunea apei este abia menționată în parcursurile de tranziție ale industriei UE sau în raportul de analiză prospectivă strategică al Comisiei Europene pentru 2022. |
| --- | --- |

2.4.

Politica UE în domeniul apei a avut tendința de a se concentra asupra cadrului juridic pentru protecția și gospodărirea apelor, axându-se pe poluare și prevenire. Principalele politici existente ale UE în domeniul apei care au un impact asupra industriei includ Directiva-cadru privind apa, Directiva privind epurarea apelor uzate urbane, Directiva privind emisiile industriale și Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării din cadrul Pactului verde european. Cu toate acestea, dimensiunea apei este abia menționată în parcursurile de tranziție ale industriei UE sau în raportul de analiză prospectivă strategică al Comisiei Europene pentru 2022.

| 2.5. | Viziunea UE pentru o tranziție verde și o tranziție digitală în industrie și ecosistemele sale nu face nicio referire la apă. Comunicarea Comisiei Europene privind planul industrial al Pactului verde (3) menționează, într-o notă de subsol, furnizarea apei și canalizarea drept sectoare-cheie pentru tranziția verde, dar documentul nu include nicio altă referire la apă. UE trebuie să abordeze politica în domeniul apei cu aceeași hotărâre cu care a abordat criza climatică. |
| --- | --- |

2.5.

Viziunea UE pentru o tranziție verde și o tranziție digitală în industrie și ecosistemele sale nu face nicio referire la apă. Comunicarea Comisiei Europene privind planul industrial al Pactului verde (3

3.   Necesitatea integrării apei în politica industrială a UE, adoptând în același timp o abordare sectorială

Necesitatea integrării apei în politica industrială a UE, adoptând în același timp o abordare sectorială

| 3.1. | Politica în domeniul apei și gestionarea apei funcționează foarte diferit la nivelul statelor membre ale UE, creând dificultăți semnificative pentru cetățeni și industrie. Având în vedere că 60 % din apele de suprafață ale UE sunt transfrontaliere, trebuie luată în considerare o politică comună a UE în domeniul apei. |
| --- | --- |

3.1.

Politica în domeniul apei și gestionarea apei funcționează foarte diferit la nivelul statelor membre ale UE, creând dificultăți semnificative pentru cetățeni și industrie. Având în vedere că 60 % din apele de suprafață ale UE sunt transfrontaliere, trebuie luată în considerare o politică comună a UE în domeniul apei.

| 3.2. | În martie 2023, Consiliul European a adoptat următoarea concluzie: „Consiliul European salută Conferința ONU privind apa din 2023 și Programul ei de acțiune în domeniul apei. Acesta recunoaște necesitatea unei acțiuni consolidate la nivelul UE și la nivel mondial în domeniul apei și subliniază importanța unei abordări strategice a UE în ceea ce privește securitatea apei” (4). |
| --- | --- |

3.2.

În martie 2023, Consiliul European a adoptat următoarea concluzie: „Consiliul European salută Conferința ONU privind apa din 2023 și Programul ei de acțiune în domeniul apei. Acesta recunoaște necesitatea unei acțiuni consolidate la nivelul UE și la nivel mondial în domeniul apei și subliniază importanța unei abordări strategice a UE în ceea ce privește securitatea apei” (4

| 3.3. | UE trebuie să propună o politică cuprinzătoare și durabilă de gestionare a apei pentru industrie, bazată pe reducere, recuperare, reutilizare și reciclare, punând accentul pe industriile mari consumatoare de apă și pe utilizarea tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Ierarhia utilizării în cascadă a apei trebuie să aibă prioritate. |
| --- | --- |

3.3.

UE trebuie să propună o politică cuprinzătoare și durabilă de gestionare a apei pentru industrie, bazată pe reducere, recuperare, reutilizare și reciclare, punând accentul pe industriile mari consumatoare de apă și pe utilizarea tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Ierarhia utilizării în cascadă a apei trebuie să aibă prioritate.

| 3.4. | Toate industriile se bazează pe apă. Industria reprezintă aproximativ 40 % din totalul captărilor de apă din Europa (5). Principalele industrii mari consumatoare de apă din UE includ mineritul și extracția pietrei, industria prelucrătoare, producția de energie electrică, construcțiile, produsele chimice, agricultura, producția de alimente și băuturi, textilele, hârtia și celuloza, industria farmaceutică, TIC, inclusiv centrele de date, industria autovehiculelor, oțelul, îngrășămintele și transporturile. Datele privind captarea și utilizarea apei în UE sunt însă istorice și insuficiente. O strategie industrială a UE în domeniul apei trebuie să se bazeze pe datele colectate la nivelul UE, cu implicarea Eurostat, pentru o viziune de ansamblu amplă și cuprinzătoare. De asemenea, este necesar să se colecteze aceste date la nivel de instalație, deoarece acesta este primul pas în punerea în aplicare a unor procese eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. În plus, Organizația Meteorologică Mondială (OMM) lucrează la o platformă de interoperabilitate pentru un depozit de date la scară mondială. |
| --- | --- |

3.4.

Toate industriile se bazează pe apă. Industria reprezintă aproximativ 40 % din totalul captărilor de apă din Europa (5

| 3.5. | Este clar nevoie de o abordare integrată la nivelul UE a politicilor în domeniul apei, care să includă o mai bună coordonare a numeroaselor cerințe legislative care decurg din mai multe sectoare și utilizări, printre altele din sectoarele industriale. În plus, este nevoie de mult mai multă ambiție politică pentru a îmbunătăți eficiența utilizării apei și pentru a reduce poluarea și consumul de apă în industriile europene, în special prin introducerea progresivă a unor tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Este necesară, însă, o abordare sectorială, deoarece posibilitatea de a spori eficiența din punctul de vedere al utilizării apei variază mult de la un sector la altul, în funcție de existența unor tehnologii adaptate eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. |
| --- | --- |

3.5.

Este clar nevoie de o abordare integrată la nivelul UE a politicilor în domeniul apei, care să includă o mai bună coordonare a numeroaselor cerințe legislative care decurg din mai multe sectoare și utilizări, printre altele din sectoarele industriale. În plus, este nevoie de mult mai multă ambiție politică pentru a îmbunătăți eficiența utilizării apei și pentru a reduce poluarea și consumul de apă în industriile europene, în special prin introducerea progresivă a unor tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Este necesară, însă, o abordare sectorială, deoarece posibilitatea de a spori eficiența din punctul de vedere al utilizării apei variază mult de la un sector la altul, în funcție de existența unor tehnologii adaptate eficiente din punctul de vedere al consumului de apă.

| 3.6. | În ceea ce privește diferitele sectoare industriale, trebuie efectuată o analiză aprofundată la nivel european pentru a stabili valori de referință, orientări și sisteme de raportare pentru viitoarea dezvoltare durabilă a ciclurilor apei. Ar trebui recunoscut faptul că există deja unele resurse care abordează în mod direct sau indirect ciclurile apei industriale din Uniunea Europeană, cum ar fi studiul din 2021 privind perspectivele economiei circulare în sectorul textil din UE (6), dar sunt necesare mai multe eforturi pentru a acoperi diferitele sectoare industriale în cauză. CESE solicită o revizuire a căilor de tranziție din industrie în următorii doi ani, pentru a include dimensiunea eficienței din punctul de vedere al consumului de apă și o foaie de parcurs ambițioasă, dar realistă, astfel încât această tranziție să devină, treptat, mai eficientă din punctul de vedere al consumului de apă. |
| --- | --- |

3.6.

În ceea ce privește diferitele sectoare industriale, trebuie efectuată o analiză aprofundată la nivel european pentru a stabili valori de referință, orientări și sisteme de raportare pentru viitoarea dezvoltare durabilă a ciclurilor apei. Ar trebui recunoscut faptul că există deja unele resurse care abordează în mod direct sau indirect ciclurile apei industriale din Uniunea Europeană, cum ar fi studiul din 2021 privind perspectivele economiei circulare în sectorul textil din UE (6

| 3.7. | Este necesar să se pună un accent mai mare pe consumul de apă și pe eforturile de captare a apei în procesele de aprobare a noilor instalații industriale și pe sistemele de stimulare a proiectelor de economisire a apei în instalațiile existente. Cu toate acestea, diversele industrii au nevoi diferite în ce privește utilizarea apei și oportunități/posibilități diferite de a deveni eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Principiul de a nu face rău trebuie combinat cu dreptul activităților economice de a consuma apă. Acest drept ar trebui recunoscut și cu condiția ca instalațiile industriale să se angajeze să își îmbunătățească treptat eficiența utilizării apei, cu ajutorul unei foi de parcurs privind eficiența consumului de apă, cuantificabil cu ajutorul valorilor de referință industriale. |
| --- | --- |

3.7.

Este necesar să se pună un accent mai mare pe consumul de apă și pe eforturile de captare a apei în procesele de aprobare a noilor instalații industriale și pe sistemele de stimulare a proiectelor de economisire a apei în instalațiile existente. Cu toate acestea, diversele industrii au nevoi diferite în ce privește utilizarea apei și oportunități/posibilități diferite de a deveni eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Principiul de a nu face rău trebuie combinat cu dreptul activităților economice de a consuma apă. Acest drept ar trebui recunoscut și cu condiția ca instalațiile industriale să se angajeze să își îmbunătățească treptat eficiența utilizării apei, cu ajutorul unei foi de parcurs privind eficiența consumului de apă, cuantificabil cu ajutorul valorilor de referință industriale.

| 3.8. | Industriile se vor confrunta din ce în ce mai mult cu presiuni pentru a-și reduce impactul asupra mediului și pentru a îmbunătăți utilizarea eficientă a resurselor de apă, inclusiv utilizarea directă și indirectă a apei. La fel ca în cazul decarbonizării și al energiei, multe industrii se confruntă cu necesitatea unor investiții la scară largă pentru ca procesele lor de producție și lanțurile lor valorice să devină mai eficiente din punctul de vedere al consumului de apă și pentru a reduce impactul acestora asupra calității apei. |
| --- | --- |

3.8.

Industriile se vor confrunta din ce în ce mai mult cu presiuni pentru a-și reduce impactul asupra mediului și pentru a îmbunătăți utilizarea eficientă a resurselor de apă, inclusiv utilizarea directă și indirectă a apei. La fel ca în cazul decarbonizării și al energiei, multe industrii se confruntă cu necesitatea unor investiții la scară largă pentru ca procesele lor de producție și lanțurile lor valorice să devină mai eficiente din punctul de vedere al consumului de apă și pentru a reduce impactul acestora asupra calității apei.

| 3.9. | În procesul tranziției la o societate neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon și eficientă din punctul de vedere al consumului de apă, este esențial ca industriile care își desfășoară activitatea pe teritoriul UE să rămână competitive și să nu piardă teren în fața altor zone ale lumii în care sunt adoptate politici mai puțin responsabile și restrictive, punând astfel în pericol producția, randamentul și ocuparea forței de muncă din UE, fără a înregistra progrese legate de obiectivele globale privind apa. Trebuie să protejăm viitoarele produse și servicii fabricate în UE care iau în considerare apa de importurile mai puțin eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. |
| --- | --- |

3.9.

În procesul tranziției la o societate neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon și eficientă din punctul de vedere al consumului de apă, este esențial ca industriile care își desfășoară activitatea pe teritoriul UE să rămână competitive și să nu piardă teren în fața altor zone ale lumii în care sunt adoptate politici mai puțin responsabile și restrictive, punând astfel în pericol producția, randamentul și ocuparea forței de muncă din UE, fără a înregistra progrese legate de obiectivele globale privind apa. Trebuie să protejăm viitoarele produse și servicii fabricate în UE care iau în considerare apa de importurile mai puțin eficiente din punctul de vedere al consumului de apă.

4.   Tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă care permit o gestionare durabilă a apei

Tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă care permit o gestionare durabilă a apei

| 4.1. | Adoptarea cu succes a unor tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă în industrie și în alte domenii este esențială pentru succesul unei politici durabile a UE în domeniul apei. Aceste tehnologii au potențialul de a reduce în mod semnificativ consumul de apă și de a promova reutilizarea și reciclarea acesteia, precum și de a îmbunătăți calitatea apei și de a reduce la minimum evacuarea apelor uzate. Ar trebui sporită siguranța aprovizionării cu apă volatilă prin sisteme bine proiectate de reținere a apei (ploaie și inundații). |
| --- | --- |

4.1.

Adoptarea cu succes a unor tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă în industrie și în alte domenii este esențială pentru succesul unei politici durabile a UE în domeniul apei. Aceste tehnologii au potențialul de a reduce în mod semnificativ consumul de apă și de a promova reutilizarea și reciclarea acesteia, precum și de a îmbunătăți calitatea apei și de a reduce la minimum evacuarea apelor uzate. Ar trebui sporită siguranța aprovizionării cu apă volatilă prin sisteme bine proiectate de reținere a apei (ploaie și inundații).

| 4.2. | Există deja mai multe tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Printre acestea, se numără: reciclarea și reutilizarea apei – epurarea și reutilizarea apelor uzate în cadrul operațiunilor industriale, reducerea cererii de apă dulce, evaluarea și optimizarea proceselor industriale pentru a reduce consumul de apă și a reduce la minimum deșeurile; aplicarea osmozei inverse în locul schimbului ionic pentru alimentarea cazanelor pentru a reduce concentrația de sare în dispozitivul de regenerare a apei uzate, filtrarea cu membrană – eliminarea impurităților din apă pentru a permite reutilizarea acesteia în scopuri industriale, extragerea din apele de canalizare și apele uzate; dispozitive fixe cu debit redus – reducerea consumului de apă în clădiri prin instalarea de robinete, capete de duș și toalete eficiente din punctul de vedere al consumului de apă, irigarea prin picurare și agricultura de precizie – reducerea la minimum a utilizării apei în agricultură și optimizarea randamentului culturilor, epurarea anaerobă a apelor uzate (producția de gaz biologic în absența oxigenului pentru producerea energiei – utilizarea microorganismelor pentru descompunerea poluanților din apele uzate care produc efluenți ce pot fi reutilizați); colectarea și stocarea apei pluviale pentru irigații, curățare sau alte utilizări neportabile, sisteme în buclă închisă – reducerea la minimum a consumului de apă și a deșeurilor prin reciclarea apei de proces în cadrul unui proces industrial, înlocuirea materialelor – utilizarea de materiale alternative care necesită mai puțină apă pentru producție și au o amprentă de apă mai redusă. |
| --- | --- |

4.2.

Există deja mai multe tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Printre acestea, se numără: reciclarea și reutilizarea apei – epurarea și reutilizarea apelor uzate în cadrul operațiunilor industriale, reducerea cererii de apă dulce, evaluarea și optimizarea proceselor industriale pentru a reduce consumul de apă și a reduce la minimum deșeurile; aplicarea osmozei inverse în locul schimbului ionic pentru alimentarea cazanelor pentru a reduce concentrația de sare în dispozitivul de regenerare a apei uzate, filtrarea cu membrană – eliminarea impurităților din apă pentru a permite reutilizarea acesteia în scopuri industriale, extragerea din apele de canalizare și apele uzate; dispozitive fixe cu debit redus – reducerea consumului de apă în clădiri prin instalarea de robinete, capete de duș și toalete eficiente din punctul de vedere al consumului de apă, irigarea prin picurare și agricultura de precizie – reducerea la minimum a utilizării apei în agricultură și optimizarea randamentului culturilor, epurarea anaerobă a apelor uzate (producția de gaz biologic în absența

| 4.3. | Multe industrii utilizează deja tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. De exemplu, în sectorul produselor lactate, un bun exemplu este Irlanda, unde exporturile de produse lactate se ridică la 6,8 miliarde EUR, respectiv 11 miliarde de litri de lapte prelucrat anual. Cea mai mare cooperativă de produse lactate din Irlanda, Tirlan, extrage zilnic aproximativ 11 000 m3 de apă din râul local și din puțuri, pentru cea mai mare unitate de prelucrare din Ballyragget, Co. Kilkenny. Datorită tehnologiilor de prelucrare și tratare a apei, însă, instalația devarsă zilnic aproximativ 14 500 m3 de apă curată în râul Nore local, clasificat ca arie specială de conservare. Aceasta înseamnă că fabrica de produse lactate devarsă în râul local un surplus de apă curată regenerată de aproximativ 30 %. Această apă returnată este de o calitate atât de bună încât, de-a lungul timpului, a contribuit la îmbunătățirea calității râului și la menținerea statutului său de arie specială de conservare și de arie de protecție specială. S-au realizat investiții semnificative în stația de tratare a apelor uzate și în tehnologiile adecvate. |
| --- | --- |

4.3.

Multe industrii utilizează deja tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. De exemplu, în sectorul produselor lactate, un bun exemplu este Irlanda, unde exporturile de produse lactate se ridică la 6,8 miliarde EUR, respectiv 11 miliarde de litri de lapte prelucrat anual. Cea mai mare cooperativă de produse lactate din Irlanda, Tirlan, extrage zilnic aproximativ 11 000 m3

3

| 4.4. | Industria textilă, deși dominată de producția asiatică, numără peste 1,6 milioane de angajați în UE. Sectorul are un impact major asupra resurselor de apă. Textilele conțin mulți posibili poluanți care intră în ciclul apei în faza de utilizare a textilelor și, prin urmare, trebuie să facă obiectul unui cadru de reglementare solid. Printre aceștia se numără micropărțile de fibre, agenții/substanțele chimice de etanșare și culorile textile. În plus, se pot face previziuni că deficitul de apă va avea, în țările de producție, un impact din ce în ce mai mare asupra costurilor și va accentua limitarea capacităților. Este necesar să se înțeleagă lanțurile valorice și fluxurile de materiale din Europa și din întreaga lume. Vor apărea, de asemenea, provocări și obligații legate de colectarea și prelucrarea textilelor după utilizare. |
| --- | --- |

4.4.

Industria textilă, deși dominată de producția asiatică, numără peste 1,6 milioane de angajați în UE. Sectorul are un impact major asupra resurselor de apă. Textilele conțin mulți posibili poluanți care intră în ciclul apei în faza de utilizare a textilelor și, prin urmare, trebuie să facă obiectul unui cadru de reglementare solid. Printre aceștia se numără micropărțile de fibre, agenții/substanțele chimice de etanșare și culorile textile. În plus, se pot face previziuni că deficitul de apă va avea, în țările de producție, un impact din ce în ce mai mare asupra costurilor și va accentua limitarea capacităților. Este necesar să se înțeleagă lanțurile valorice și fluxurile de materiale din Europa și din întreaga lume. Vor apărea, de asemenea, provocări și obligații legate de colectarea și prelucrarea textilelor după utilizare.

| 4.5. | Pe baza Strategiei UE pentru textile durabile, cadrul de reglementare a aspectelor legate de apă ale economiei circulare ar trebui elaborat în mod mai detaliat într-un stadiu incipient. Strategia afirmă necesitatea de a dezvolta o economie circulară, dar nu abordează în mod explicit nevoia de resurse de apă. Cu toate acestea, nu există nicio îndoială că aplicarea principiilor economiei circulare în industria textilă va necesita cantități mari de apă. Identificarea nevoilor în materie de cercetare și dezvoltare și de educație legate de ciclul apei, împreună cu finanțarea guvernamentală aferentă, sunt esențiale. De asemenea, trebuie definite obiective și limite pentru cererea de apă dulce, care ar trebui redusă la minimum prin optimizarea proceselor (reciclare). În plus, UE ar trebui să aibă în vedere stabilirea unei foi de parcurs pentru a avansa către un obiectiv de evacuare egal cu zero, abordând cel puțin gama de conținut potențial de poluare. |
| --- | --- |

4.5.

Pe baza Strategiei UE pentru textile durabile, cadrul de reglementare a aspectelor legate de apă ale economiei circulare ar trebui elaborat în mod mai detaliat într-un stadiu incipient. Strategia afirmă necesitatea de a dezvolta o economie circulară, dar nu abordează în mod explicit nevoia de resurse de apă. Cu toate acestea, nu există nicio îndoială că aplicarea principiilor economiei circulare în industria textilă va necesita cantități mari de apă. Identificarea nevoilor în materie de cercetare și dezvoltare și de educație legate de ciclul apei, împreună cu finanțarea guvernamentală aferentă, sunt esențiale. De asemenea, trebuie definite obiective și limite pentru cererea de apă dulce, care ar trebui redusă la minimum prin optimizarea proceselor (reciclare). În plus, UE ar trebui să aibă în vedere stabilirea unei foi de parcurs pentru a avansa către un obiectiv de evacuare egal cu zero, abordând cel puțin gama de conținut potențial de poluare.

| 4.6. | Un alt exemplu este industria hârtiei, care a demonstrat un potențial ridicat pentru măsuri de reducere la minimum sau chiar de evitare a impactului negativ asupra surselor de apă. Industria hârtiei din Europa dispune deja de un standard relativ adecvat pentru utilizarea apei (7), dar acesta mai poate fi îmbunătățit. Acest lucru poate fi realizat prin accelerarea punerii în aplicare a proceselor de reutilizare a apei, prin punerea în aplicare a celor mai noi tehnologii de epurare și prin stabilirea unui obiectiv potențial de evacuare aproape de zero, într-un termen ambițios, dar realist. Sprijinul guvernamental pentru dezvoltare și inovare în industria hârtiei din Europa și măsurile de optimizare a utilizării apei pot genera un avantaj economic. De exemplu, cunoștințele legate de optimizarea utilizării apei în industria hârtiei constituie deja un factor economic pentru producția europeană de utilaje, iar soluțiile reținute au fost puse în aplicare în alte sectoare. În alte părți ale lumii, marile fabrici de hârtie au trebuit să se închidă din cauza impactului lor extrem de negativ asupra apei din zona înconjurătoare. |
| --- | --- |

4.6.

Un alt exemplu este industria hârtiei, care a demonstrat un potențial ridicat pentru măsuri de reducere la minimum sau chiar de evitare a impactului negativ asupra surselor de apă. Industria hârtiei din Europa dispune deja de un standard relativ adecvat pentru utilizarea apei (7

| 4.7. | Industriile din domeniul apei (lucrările hidrotehnice și stațiile de tratare a apelor uzate) ar trebui să fie neutre din punct de vedere climatic și energetic (sau chiar pozitive) și să reprezinte infrastructuri critice sigure din punct de vedere cibernetic. În Europa și în întreaga lume există exemple demne de urmat. Pe de altă parte, există regiuni cu resurse de apă foarte scăzute și cu un potențial mare de îmbunătățire (în ce privește gestionarea, desalinizarea, circularitatea apei sau eficiența). |
| --- | --- |

4.7.

Industriile din domeniul apei (lucrările hidrotehnice și stațiile de tratare a apelor uzate) ar trebui să fie neutre din punct de vedere climatic și energetic (sau chiar pozitive) și să reprezinte infrastructuri critice sigure din punct de vedere cibernetic. În Europa și în întreaga lume există exemple demne de urmat. Pe de altă parte, există regiuni cu resurse de apă foarte scăzute și cu un potențial mare de îmbunătățire (în ce privește gestionarea, desalinizarea, circularitatea apei sau eficiența).

| 4.8. | Printr-un demers similar cu cel vizând provocarea climatică și energetică inițiat în majoritatea țărilor UE, care implică cerințe de izolare și modernizarea pentru clădiri, ar trebui introdusă o politică privind colectarea și reutilizarea apei în toate clădirile noi. În cazul industriei, trebuie elaborată o politică privind utilizarea apei gri pentru utilizarea nepotabilă. De exemplu, Centrul Comun de Cercetare (JRC) a elaborat orientări tehnice pentru aplicarea principiilor-cheie de gestionare a riscurilor în evaluarea și gestionarea riscurilor pentru sănătate și mediu legate de un sistem de reutilizare a apei (8). Cu toate acestea, sunt necesare aplicații mai sistematice ale tehnologiilor existente și ale celor noi, care ar trebui puse în aplicare ținând seama de întregul ciclu al apei. |
| --- | --- |

4.8.

Printr-un demers similar cu cel vizând provocarea climatică și energetică inițiat în majoritatea țărilor UE, care implică cerințe de izolare și modernizarea pentru clădiri, ar trebui introdusă o politică privind colectarea și reutilizarea apei în toate clădirile noi. În cazul industriei, trebuie elaborată o politică privind utilizarea apei gri pentru utilizarea nepotabilă. De exemplu, Centrul Comun de Cercetare (JRC) a elaborat orientări tehnice pentru aplicarea principiilor-cheie de gestionare a riscurilor în evaluarea și gestionarea riscurilor pentru sănătate și mediu legate de un sistem de reutilizare a apei (8

| 4.9. | UE trebuie să devină lider mondial în dezvoltarea, fabricarea și utilizarea tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă și să-și creeze, la nivel mondial, reputația de zonă de producție cu amprentă redusă de apă. Investițiile în cercetare și dezvoltare și în administrarea și competențele industriei apei vor fi esențiale. Va fi nevoie de noi profesii și de lucrători formați specializați în domeniul apei pentru a sprijini know-how-ul și punerea în aplicare a noilor tehnologii de utilizare a apei, inclusiv utilizarea IA în acest domeniu. UE poate fi lider în ceea ce privește producția albastră și piața de epurare a apei industriale, punând accentul pe crearea de noi locuri de muncă cu înaltă calificare în Europa. Know-how-ul în domeniul proceselor de economisire a apei va reprezenta o competență de bază și un indicator-cheie de performanță (KPI) pentru industrie în viitor. Tehnologiile eficiente din punctul de vedere al consumului de apă constituie un sector industrial din categoria tehnologiilor curate. Întrucât o tehnologie curată constituie un ecosistem în sine, CESE sugerează crearea unei căi de tranziție pentru acest ecosistem în următorii doi ani, cu obiective ambițioase, dar realiste, inclusiv a unui plan de competențe. |
| --- | --- |

4.9.

UE trebuie să devină lider mondial în dezvoltarea, fabricarea și utilizarea tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă și să-și creeze, la nivel mondial, reputația de zonă de producție cu amprentă redusă de apă. Investițiile în cercetare și dezvoltare și în administrarea și competențele industriei apei vor fi esențiale. Va fi nevoie de noi profesii și de lucrători formați specializați în domeniul apei pentru a sprijini know-how-ul și punerea în aplicare a noilor tehnologii de utilizare a apei, inclusiv utilizarea IA în acest domeniu. UE poate fi lider în ceea ce privește producția albastră și piața de epurare a apei industriale, punând accentul pe crearea de noi locuri de muncă cu înaltă calificare în Europa. Know-how-ul în domeniul proceselor de economisire a apei va reprezenta o competență de bază și un indicator-cheie de performanță (KPI) pentru industrie în viitor. Tehnologiile eficiente din punctul de vedere al consumului de apă constituie un sector industrial din categoria tehnologiilor curate. Întrucât o tehnologie curată constituie un ecosistem în sine, CESE sugerează crearea unei căi de tranziție pentru acest ecosistem în următorii doi ani, cu obiective ambițioase, dar realiste, inclusiv a unui plan de competențe.

| 4.10. | Consultarea și implicarea liderilor și reprezentanților industriei este esențială pentru formularea unei politici durabile a UE în domeniul apei. În plus, adeziunea cetățenilor UE la politica în domeniul apei este esențială. În multe sectoare, legislația națională nu permite reutilizarea apei, împiedicând astfel procesul economiei circulare. Pentru a depăși această situație, UE trebuie să introducă cerințe minime privind calitatea apei și monitorizarea acesteia. În acest scop, ar putea fi creată o platformă a Pactului albastru pentru reprezentanții industriei și agriculturii din UE și pentru cetățeni, în cadrul căreia s-ar putea face schimburi de idei și subiecte legate de partajarea apei, utilizările acesteia și inovare în cadrul proiectelor. Platforma ar putea include structuri de la nivel local, regional, național și al UE. Scopul acestei platforme UE a Pactului albastru ar fi de a ajuta UE și statele membre să ia deciziile politice necesare cu privire la politica în domeniul apei cât mai curând posibil. De asemenea, este important să se intensifice dialogul în domeniul apei cu instituțiile locale și naționale pentru a încuraja sensibilizarea, informarea și educația axate pe acțiune și structurate cu privire la importanța strategică a apei ca resursă limitată. Această consultare permanentă ar putea, de asemenea, să faciliteze eliminarea obstacolelor legislative din calea adoptării tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă în procesele industriale și agricole și de către gospodării. |
| --- | --- |

4.10.

Consultarea și implicarea liderilor și reprezentanților industriei este esențială pentru formularea unei politici durabile a UE în domeniul apei. În plus, adeziunea cetățenilor UE la politica în domeniul apei este esențială. În multe sectoare, legislația națională nu permite reutilizarea apei, împiedicând astfel procesul economiei circulare. Pentru a depăși această situație, UE trebuie să introducă cerințe minime privind calitatea apei și monitorizarea acesteia. În acest scop, ar putea fi creată o platformă a Pactului albastru pentru reprezentanții industriei și agriculturii din UE și pentru cetățeni, în cadrul căreia s-ar putea face schimburi de idei și subiecte legate de partajarea apei, utilizările acesteia și inovare în cadrul proiectelor. Platforma ar putea include structuri de la nivel local, regional, național și al UE. Scopul acestei platforme UE a Pactului albastru ar fi de a ajuta UE și statele membre să ia deciziile politice necesare cu privire la politica în domeniul apei cât mai curând posibil. De asemenea, este important să se intensifice dialogul în domeniul apei cu instituțiile locale și naționale pentru a încuraja sensibilizarea, informarea și educația axate pe acțiune și structurate cu privire la importanța strategică a apei ca resursă limitată. Această consultare permanentă ar putea, de asemenea, să faciliteze eliminarea obstacolelor legislative din calea adoptării tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al consumului de apă în procesele industriale și agricole și de către gospodării.

| 4.11. | O politică cuprinzătoare a UE în domeniul apei trebuie să fie corelată cu un plan de finanțare la fel ambițios al UE pentru a permite industriei și autorităților locale să realizeze investițiile esențiale în tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Ar trebui introduse stimulente de finanțare pozitive, cum ar fi creditele fiscale, ratele de amortizare mai ridicate și alte mecanisme. Este necesară completarea instrumentelor și mecanismului de finanțare verde (de exemplu, criteriile MSG și taxonomia) cu dimensiuni ale utilizării apei mai numeroase și mai ample. |
| --- | --- |

4.11.

O politică cuprinzătoare a UE în domeniul apei trebuie să fie corelată cu un plan de finanțare la fel ambițios al UE pentru a permite industriei și autorităților locale să realizeze investițiile esențiale în tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă. Ar trebui introduse stimulente de finanțare pozitive, cum ar fi creditele fiscale, ratele de amortizare mai ridicate și alte mecanisme. Este necesară completarea instrumentelor și mecanismului de finanțare verde (de exemplu, criteriile MSG și taxonomia) cu dimensiuni ale utilizării apei mai numeroase și mai ample.

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://www.eea.europa.eu/highlights/water-stress-is-a-major

1

(2)  https://www.eea.europa.eu/publications/92-9167-025-1/page003.html

2

(3)  COM(2023) 62 final.

3

(4)  Reuniunea Consiliului European (23 martie 2023) – concluzii.

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Archive:Water_use_in_industry&oldid=196132

5

(6)  JRC Publications Repository – Circular Economy Perspectives in the EU Textile sector (europa.eu) (Registrul publicațiilor JRC – Perspective ale economiei circulare în sectorul textil din UE).

6

(7)  https://www.africapulpaper.com/en/articles/water-usage-in-paper-mills

7

(8)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC129596

8

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/80

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Gestionarea durabilă a apei și urgența de natură climatică: soluția circulară și alte soluții pentru sistemul agricol și alimentar în cadrul unui viitor «Pact albastru»
  ”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 349/13)

| Raportor: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Coraportor: | John COMER |

Raportor:

Josep PUXEU ROCAMORA

Josep PUXEU ROCAMORA

Coraportor:

John COMER

John COMER

| Decizia Adunării Plenare | 23.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 28.6.2023 |
| Adoptat în sesiunea plenară | 13.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 181/0/0 |

Decizia Adunării Plenare

23.1.2023

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

28.6.2023

Adoptat în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

181/0/0

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Schimbările climatice modifică ciclurile hidrologice din Uniunea Europeană, ceea ce are impact asupra cantității de apă disponibilă pentru agricultură. Acest lucru duce nu numai la o scădere a producției vegetale, ci și la o concurență sporită între diferitele utilizări pentru consum (populație, industrie și agricultură). În plus, activitățile umane afectează, de asemenea, calitatea apei, provocând o prezență crescută a nutrienților și a poluanților. |
| --- | --- |

1.1.

Schimbările climatice modifică ciclurile hidrologice din Uniunea Europeană, ceea ce are impact asupra cantității de apă disponibilă pentru agricultură. Acest lucru duce nu numai la o scădere a producției vegetale, ci și la o concurență sporită între diferitele utilizări pentru consum (populație, industrie și agricultură). În plus, activitățile umane afectează, de asemenea, calitatea apei, provocând o prezență crescută a nutrienților și a poluanților.

| 1.2. | Politica agricolă comună, Strategia „De la fermă la consumator” și Strategia privind biodiversitatea deopotrivă au stabilit obiective pentru realizarea unei producții alimentare durabile și protejarea ecosistemelor. Pentru a atinge aceste obiective, sectorul agroalimentar necesită menținerea zonelor rurale și a structurilor de producție, sprijin pentru producători la nivel local, gestionarea durabilă a terenurilor și a apei, precum și o autonomie strategică deschisă. Apa este o resursă fundamentală pentru producția alimentară și, prin urmare, asigurarea accesului la apă de calitate suficientă și gestionarea sa durabilă sunt esențiale pentru a garanta o producție alimentară adecvată și durabilă în Uniunea Europeană. Toate sistemele PAC ar trebui să încurajeze gestionarea durabilă și eficientă a apei, încorporând indicatori în fiecare stat membru pentru a monitoriza progresele înregistrate în gestionarea apei. |
| --- | --- |

1.2.

Politica agricolă comună, Strategia „De la fermă la consumator” și Strategia privind biodiversitatea deopotrivă au stabilit obiective pentru realizarea unei producții alimentare durabile și protejarea ecosistemelor. Pentru a atinge aceste obiective, sectorul agroalimentar necesită menținerea zonelor rurale și a structurilor de producție, sprijin pentru producători la nivel local, gestionarea durabilă a terenurilor și a apei, precum și o autonomie strategică deschisă. Apa este o resursă fundamentală pentru producția alimentară și, prin urmare, asigurarea accesului la apă de calitate suficientă și gestionarea sa durabilă sunt esențiale pentru a garanta o producție alimentară adecvată și durabilă în Uniunea Europeană. Toate sistemele PAC ar trebui să încurajeze gestionarea durabilă și eficientă a apei, încorporând indicatori în fiecare stat membru pentru a monitoriza progresele înregistrate în gestionarea apei.

| 1.3. | Gestionarea durabilă a apei trebuie să se axeze pe gestionarea aprovizionării, luând măsuri pentru a asigura disponibilitatea apei pentru toți utilizatorii. Gestionarea aprovizionării trebuie să implice în mod necesar optimizarea eficienței, reducerea pierderilor, prioritizarea utilizărilor, eliminarea utilizărilor ilegale, adoptarea de măsuri pentru a asigura durabilitatea întregului sistem și, în cele din urmă, adoptarea unui set de abordări în conformitate cu strategiile de consolidare a unei producții alimentare suficiente în UE. |
| --- | --- |

1.3.

Gestionarea durabilă a apei trebuie să se axeze pe gestionarea aprovizionării, luând măsuri pentru a asigura disponibilitatea apei pentru toți utilizatorii. Gestionarea aprovizionării trebuie să implice în mod necesar optimizarea eficienței, reducerea pierderilor, prioritizarea utilizărilor, eliminarea utilizărilor ilegale, adoptarea de măsuri pentru a asigura durabilitatea întregului sistem și, în cele din urmă, adoptarea unui set de abordări în conformitate cu strategiile de consolidare a unei producții alimentare suficiente în UE.

| 1.4. | CESE solicită standarde specifice privind utilizarea apei în diverse sectoare economice, de exemplu în agricultură și în industrie, prin crearea unei structuri de guvernanță care să elaboreze orientări sectoriale privind utilizarea apei, care ar trebui să includă CESE. |
| --- | --- |

1.4.

CESE solicită standarde specifice privind utilizarea apei în diverse sectoare economice, de exemplu în agricultură și în industrie, prin crearea unei structuri de guvernanță care să elaboreze orientări sectoriale privind utilizarea apei, care ar trebui să includă CESE.

| 1.5. | Tehnologiile joacă un rol decisiv în asigurarea apei pentru producția agricolă. Trebuie asigurate resurse bugetare adecvate și suficiente pentru cercetare și adaptarea cunoștințelor în genomică, în vederea dezvoltării unor culturi mai rezistente și mai adaptate la condițiile climatice. De asemenea, vor fi necesare resurse pentru a promova noi tehnici de transformare a apei, cum ar fi reutilizarea și desalinizarea. În acest sens, CESE propune promovarea măsurilor necesare pentru dezvoltarea de noi tehnologii, respectând în același timp ecosistemele în care sunt situate și acordând prioritate considerentelor de mediu. |
| --- | --- |

1.5.

Tehnologiile joacă un rol decisiv în asigurarea apei pentru producția agricolă. Trebuie asigurate resurse bugetare adecvate și suficiente pentru cercetare și adaptarea cunoștințelor în genomică, în vederea dezvoltării unor culturi mai rezistente și mai adaptate la condițiile climatice. De asemenea, vor fi necesare resurse pentru a promova noi tehnici de transformare a apei, cum ar fi reutilizarea și desalinizarea. În acest sens, CESE propune promovarea măsurilor necesare pentru dezvoltarea de noi tehnologii, respectând în același timp ecosistemele în care sunt situate și acordând prioritate considerentelor de mediu.

| 1.6. | Prețul energiei condiționează introducerea de noi tehnologii, a căror funcționare este strâns legată de utilizarea combustibililor fosili. CESE solicită decarbonizarea agriculturii, ajustarea prețurilor agricole în sectorul primar și utilizarea intensivă a surselor regenerabile de energie, pentru a consolida legătura dintre energie, apă și alimente. |
| --- | --- |

1.6.

Prețul energiei condiționează introducerea de noi tehnologii, a căror funcționare este strâns legată de utilizarea combustibililor fosili. CESE solicită decarbonizarea agriculturii, ajustarea prețurilor agricole în sectorul primar și utilizarea intensivă a surselor regenerabile de energie, pentru a consolida legătura dintre energie, apă și alimente.

| 1.7. | Schimbările climatice implică temperaturi mai ridicate, evapotranspirație crescută și o creștere considerabilă a fenomenelor meteorologice extreme, cauzând secete, inundații, furtuni și incendii. Aceste probleme sunt extrem de distructive pentru producția de culturi și de animale. Este necesar un plan strategic care să utilizeze expertiza științifică și tehnologică pentru a asigura disponibilitatea apei sigure pentru agricultură în întreaga UE. Trebuie elaborate planuri specifice pentru zonele și regiunile locale care se confruntă cu secetă și inundații persistente. Va fi necesar un buget special de sine stătător și linii de sprijin, precum și un regulament al UE care să direcționeze resurse către asigurarea și facilitarea de planuri la nivel central, regional și local de aprovizionare cu apă adecvată. Aceste planuri trebuie să asigure construirea și întreținerea unei infrastructuri de apă adecvate pentru utilizare în toate regiunile UE. |
| --- | --- |

1.7.

Schimbările climatice implică temperaturi mai ridicate, evapotranspirație crescută și o creștere considerabilă a fenomenelor meteorologice extreme, cauzând secete, inundații, furtuni și incendii. Aceste probleme sunt extrem de distructive pentru producția de culturi și de animale. Este necesar un plan strategic care să utilizeze expertiza științifică și tehnologică pentru a asigura disponibilitatea apei sigure pentru agricultură în întreaga UE. Trebuie elaborate planuri specifice pentru zonele și regiunile locale care se confruntă cu secetă și inundații persistente. Va fi necesar un buget special de sine stătător și linii de sprijin, precum și un regulament al UE care să direcționeze resurse către asigurarea și facilitarea de planuri la nivel central, regional și local de aprovizionare cu apă adecvată. Aceste planuri trebuie să asigure construirea și întreținerea unei infrastructuri de apă adecvate pentru utilizare în toate regiunile UE.

2.   Contextul agriculturii europene

Contextul agriculturii europene

| 2.1. | Scopul prezentului aviz din proprie inițiativă este de a analiza interacțiunile dintre apă și agricultură la nivelul UE în ceea ce privește urgența climatică și impactul asupra securității alimentare și a durabilității în viitor. Avizul ridică puncte de reflecție cu privire la impactul fenomenelor meteorologice extreme și la efectele diferitelor politici și norme ale UE. Acesta descrie caracterul urgent al gestionării durabile a apei, precum și problemele specifice care afectează apa în agricultura UE și prezintă propuneri de consolidare a autonomiei alimentare a UE, precum și a calității și cantității surselor sale de apă, în vederea îndeplinirii acestui obiectiv. |
| --- | --- |

2.1.

Scopul prezentului aviz din proprie inițiativă este de a analiza interacțiunile dintre apă și agricultură la nivelul UE în ceea ce privește urgența climatică și impactul asupra securității alimentare și a durabilității în viitor. Avizul ridică puncte de reflecție cu privire la impactul fenomenelor meteorologice extreme și la efectele diferitelor politici și norme ale UE. Acesta descrie caracterul urgent al gestionării durabile a apei, precum și problemele specifice care afectează apa în agricultura UE și prezintă propuneri de consolidare a autonomiei alimentare a UE, precum și a calității și cantității surselor sale de apă, în vederea îndeplinirii acestui obiectiv.

| 2.2. | Agricultura este un sector strategic în Uniunea Europeană, dincolo de importanța sa socioeconomică. Se estimează că 30 % din suprafața agricolă productivă a UE este irigată, deși acest procent este mai mare în statele membre din sud ca urmare a condițiilor lor climatice specifice, ajungând la 70 % în unele regiuni (1). |
| --- | --- |

2.2.

Agricultura este un sector strategic în Uniunea Europeană, dincolo de importanța sa socioeconomică. Se estimează că 30 % din suprafața agricolă productivă a UE este irigată, deși acest procent este mai mare în statele membre din sud ca urmare a condițiilor lor climatice specifice, ajungând la 70 % în unele regiuni (1

3.   Deficitul de apă și principalele provocări pentru sistemul agroalimentar al UE

Deficitul de apă și principalele provocări pentru sistemul agroalimentar al UE

| 3.1. | Producția agricolă depinde de disponibilitatea apei. La rândul său, agricultura are un impact atât asupra cantității, cât și asupra calității apei, fie prin poluarea difuză prin utilizarea îngrășămintelor și a pesticidelor, fie prin intruziunea salină în acviferele de coastă supraexploatate. Se estimează că 20 % din terenurile Europei și 30 % din populația sa sunt afectate de deficitul de apă în fiecare an (2), estimându-se că stresul hidric va crește semnificativ la nivelul UE în următorii zece ani (3). |
| --- | --- |

3.1.

Producția agricolă depinde de disponibilitatea apei. La rândul său, agricultura are un impact atât asupra cantității, cât și asupra calității apei, fie prin poluarea difuză prin utilizarea îngrășămintelor și a pesticidelor, fie prin intruziunea salină în acviferele de coastă supraexploatate. Se estimează că 20 % din terenurile Europei și 30 % din populația sa sunt afectate de deficitul de apă în fiecare an (2

3

| 3.2. | Potrivit datelor furnizate de Agenția Europeană de Mediu, resursele de apă regenerabile la nivelul UE au scăzut de la 3 219 km3 în 2010 la 2 883 km3 în 2020 (4). Această situație va fi afectată negativ de creșterea preconizată a temperaturilor și de evapotranspirația mai mare, ceea ce va exacerba cererea de apă pentru agricultură și concurența între diferitele utilizări. |
| --- | --- |

3.2.

Potrivit datelor furnizate de Agenția Europeană de Mediu, resursele de apă regenerabile la nivelul UE au scăzut de la 3 219 km3

3

4

| 3.3. | În ultimii 55 de ani, UE în ansamblu a înregistrat o scădere cu 17 % a resurselor sale regenerabile de apă pe cap de locuitor (5). Deși acest lucru se poate explica parțial prin creșterea populației, este, de asemenea, adevărat că presiunea exercitată de activitatea economică – inclusiv agricultura – și schimbările climatice exacerbează deficitul sezonier și anual de apă în multe regiuni ale UE. |
| --- | --- |

3.3.

În ultimii 55 de ani, UE în ansamblu a înregistrat o scădere cu 17 % a resurselor sale regenerabile de apă pe cap de locuitor (5

| 3.4. | Între 2010 și 2016, apa de suprafață a reprezentat 54 % din apa utilizată pentru agricultură în UE, în timp ce apele subterane au reprezentat 39 %. Apa reciclată a reprezentat 4 %, iar desalinizarea 3 % (6). Aceste procente pot varia semnificativ de la un stat membru la altul, în funcție de condițiile climatice. Angajamentul de a reutiliza apele uzate epurate reprezintă un element al economiei circulare, cu atât mai mult cu cât numai 1 100 hm3 de ape uzate sunt reutilizate în UE în fiecare an (aproximativ 0,4 % din totalul apei dulci captate în UE) (7). |
| --- | --- |

3.4.

Între 2010 și 2016, apa de suprafață a reprezentat 54 % din apa utilizată pentru agricultură în UE, în timp ce apele subterane au reprezentat 39 %. Apa reciclată a reprezentat 4 %, iar desalinizarea 3 % (6

3

7

| 3.5. | Agricultura este atât o cauză majoră, cât și o victimă a deficitului de apă. Potrivit Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), agricultura reprezintă aproape 70 % din totalul extragerilor de apă, iar această cifră poate ajunge până la 95 % în unele țări în curs de dezvoltare (8). Cu toate acestea, în multe țări, eficiența irigațiilor este scăzută. |
| --- | --- |

3.5.

Agricultura este atât o cauză majoră, cât și o victimă a deficitului de apă. Potrivit Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), agricultura reprezintă aproape 70 % din totalul extragerilor de apă, iar această cifră poate ajunge până la 95 % în unele țări în curs de dezvoltare (8

| 3.6. | Deși amprenta de apă a producției agricole a UE este în scădere, ea rămâne semnificativă în zonele cu intensificare agricolă și în care există o presiune mai mare asupra resurselor de apă. Acest lucru ar putea, de asemenea, frâna apariția unor activități de diversificare, cum ar fi acvacultura în ape dulci și cultivarea algelor, care ar putea furniza surse suplimentare de venituri în anumite zone rurale ale UE, dar care sunt condiționate de disponibilitatea a cel puțin o cantitate minimă de apă. |
| --- | --- |

3.6.

Deși amprenta de apă a producției agricole a UE este în scădere, ea rămâne semnificativă în zonele cu intensificare agricolă și în care există o presiune mai mare asupra resurselor de apă. Acest lucru ar putea, de asemenea, frâna apariția unor activități de diversificare, cum ar fi acvacultura în ape dulci și cultivarea algelor, care ar putea furniza surse suplimentare de venituri în anumite zone rurale ale UE, dar care sunt condiționate de disponibilitatea a cel puțin o cantitate minimă de apă.

| 3.7. | Deficitul de apă modifică conceptul de apă ca resursă, precum și modelele de gestionare existente. Apa trebuie înțeleasă ca o resursă de bază pentru viață și, prin urmare, ar trebui gestionată ca un bun economic limitat și de mare valoare. În prezent, paradigmele de gestionare bazate pe cerere sunt dificil de aplicat și trebuie să evolueze către gestionarea aprovizionării, în conformitate cu criteriile de securitate și durabilitate. |
| --- | --- |

3.7.

Deficitul de apă modifică conceptul de apă ca resursă, precum și modelele de gestionare existente. Apa trebuie înțeleasă ca o resursă de bază pentru viață și, prin urmare, ar trebui gestionată ca un bun economic limitat și de mare valoare. În prezent, paradigmele de gestionare bazate pe cerere sunt dificil de aplicat și trebuie să evolueze către gestionarea aprovizionării, în conformitate cu criteriile de securitate și durabilitate.

| 3.8. | Problemele legate de gestionarea resurselor nu se datorează doar lipsei de instrumente de planificare sau de gestionare, ori de conflicte de interese între diferiți actori, ci sunt adesea cauzate de starea precară a infrastructurii de irigații și a rețelei de canalizare, ceea ce duce la pierderi de apă și la o utilizare ineficientă a apei. |
| --- | --- |

3.8.

Problemele legate de gestionarea resurselor nu se datorează doar lipsei de instrumente de planificare sau de gestionare, ori de conflicte de interese între diferiți actori, ci sunt adesea cauzate de starea precară a infrastructurii de irigații și a rețelei de canalizare, ceea ce duce la pierderi de apă și la o utilizare ineficientă a apei.

| 3.9. | Agricultura din statele membre din sudul UE se confruntă cu o serie de provocări legate direct de deficitul de apă, în special de secetele prelungite, care sunt mai intense în regiunea mediteraneeană, disponibilitatea și distribuția inegală a apei, concurența pentru apă, în special pentru uz urban și ca urmare a intensității turismului. În statele membre din nordul UE, problema legată de poluarea apei cauzată de agricultura intensivă și de utilizarea nutrienților și a pesticidelor este predominantă. În plus, existența căilor navigabile și a rutelor de transport care necesită fluxuri minime pentru a-și menține eficacitatea introduce o concurență mai mare între posibilele utilizări alternative ale unei resurse din ce în ce mai limitate. |
| --- | --- |

3.9.

Agricultura din statele membre din sudul UE se confruntă cu o serie de provocări legate direct de deficitul de apă, în special de secetele prelungite, care sunt mai intense în regiunea mediteraneeană, disponibilitatea și distribuția inegală a apei, concurența pentru apă, în special pentru uz urban și ca urmare a intensității turismului. În statele membre din nordul UE, problema legată de poluarea apei cauzată de agricultura intensivă și de utilizarea nutrienților și a pesticidelor este predominantă. În plus, existența căilor navigabile și a rutelor de transport care necesită fluxuri minime pentru a-și menține eficacitatea introduce o concurență mai mare între posibilele utilizări alternative ale unei resurse din ce în ce mai limitate.

| 3.10. | Autonomia strategică deschisă în sectorul agroalimentar, astfel cum a fost definită anterior de CESE (9), este un aspect extrem de relevant. Pot fi utilizați diferiți indicatori pentru a cuantifica autonomia alimentară a UE. Cu toate acestea, deși rata de autonomie alimentară a UE este ridicată, determinarea sa este prea generalizată, întrucât variază foarte mult în funcție de diferitele tipuri de alimente și regiuni, cu deficite semnificative în ceea ce privește producția de cereale, de boabe de soia și de uleiuri vegetale. |
| --- | --- |

3.10.

Autonomia strategică deschisă în sectorul agroalimentar, astfel cum a fost definită anterior de CESE (9

| 3.11. | În raportul său de analiză prospectivă strategică din 2021, Comisia Europeană indică faptul că „garantarea unor sisteme alimentare durabile și reziliente” este unul dintre domeniile-cheie strategice pentru consolidarea poziției de lider a UE, menționând necesitatea de a investi în inovare pentru a proteja sisteme alimentare reziliente și durabile. |
| --- | --- |

3.11.

În raportul său de analiză prospectivă strategică din 2021, Comisia Europeană indică faptul că „garantarea unor sisteme alimentare durabile și reziliente” este unul dintre domeniile-cheie strategice pentru consolidarea poziției de lider a UE, menționând necesitatea de a investi în inovare pentru a proteja sisteme alimentare reziliente și durabile.

| 3.12. | Ar trebui asigurată utilizarea eficientă a apei verzi, înțeleasă ca parte a precipitațiilor care percolează și se infiltrează în sol. Rolul esențial al solului în filtrarea și absorbția apei trebuie consolidat prin sprijinirea politicilor de regenerare a solului. |
| --- | --- |

3.12.

Ar trebui asigurată utilizarea eficientă a apei verzi, înțeleasă ca parte a precipitațiilor care percolează și se infiltrează în sol. Rolul esențial al solului în filtrarea și absorbția apei trebuie consolidat prin sprijinirea politicilor de regenerare a solului.

| 3.13. | Decizia de a opta pentru o economie circulară în ceea ce privește utilizarea apei (reciclarea apei negre sau a apelor urbane uzate pentru irigații) și pentru sisteme mai tehnologice (desalinizare) este un model favorabil în unele state membre producătoare din sudul Europei. Cu toate acestea, ambele soluții sunt foarte intensive în ceea ce privește consumul de energie electrică și pot dăuna solului și culturilor. Apa reciclată trebuie tratată în mod corespunzător, iar asigurarea apei sigure pentru agricultură ar trebui să fie o prioritate. În plus, energia necesară provine din sisteme diferite, care nu sunt întotdeauna regenerabile. CESE solicită decarbonizarea gestionării circulare a apei și generalizarea utilizării surselor alternative de energie, pentru a consolida legătura dintre energie, apă și alimente. |
| --- | --- |

3.13.

Decizia de a opta pentru o economie circulară în ceea ce privește utilizarea apei (reciclarea apei negre sau a apelor urbane uzate pentru irigații) și pentru sisteme mai tehnologice (desalinizare) este un model favorabil în unele state membre producătoare din sudul Europei. Cu toate acestea, ambele soluții sunt foarte intensive în ceea ce privește consumul de energie electrică și pot dăuna solului și culturilor. Apa reciclată trebuie tratată în mod corespunzător, iar asigurarea apei sigure pentru agricultură ar trebui să fie o prioritate. În plus, energia necesară provine din sisteme diferite, care nu sunt întotdeauna regenerabile. CESE solicită decarbonizarea gestionării circulare a apei și generalizarea utilizării surselor alternative de energie, pentru a consolida legătura dintre energie, apă și alimente.

| 3.14. | Această dependență de energie electrică a fost penalizată în 2022 de creșterea prețurilor la energie, care a avut o influență decisivă asupra costului de producție, în special în regiunile costiere mediteraneene, unde deficitul structural de apă face necesară utilizarea acestor soluții tehnologice. |
| --- | --- |

3.14.

Această dependență de energie electrică a fost penalizată în 2022 de creșterea prețurilor la energie, care a avut o influență decisivă asupra costului de producție, în special în regiunile costiere mediteraneene, unde deficitul structural de apă face necesară utilizarea acestor soluții tehnologice.

| 3.15. | Gestionarea apelor de suprafață transfrontaliere afectează nu numai cantitatea de resurse din aval, ci și calitatea acesteia. Indiferent de dispozițiile Directivei-cadru privind apa (DCA) (10) și de obligația existentă de a stabili o planificare integrată la nivelul bazinelor hidrografice, este clar că mecanismele de gestionare a acestui tip de apă pot fi îmbunătățite, fie prin intermediul unor noi organisme specializate, fie prin dezvoltarea în continuare a legislației de reglementare. |
| --- | --- |

3.15.

Gestionarea apelor de suprafață transfrontaliere afectează nu numai cantitatea de resurse din aval, ci și calitatea acesteia. Indiferent de dispozițiile Directivei-cadru privind apa (DCA) (10

| 3.16. | Emisiile necontrolate în corpurile de apă ca urmare a anumitor activități industriale au efecte negative asupra sănătății și siguranței alimentare, precum și un cost pentru societate în ansamblu. CESE își menține angajamentul față de dezvoltarea industriilor neutre din punct de vedere climatic, cu emisii controlate, care suportă costurile de mediu ale producției lor. |
| --- | --- |

3.16.

Emisiile necontrolate în corpurile de apă ca urmare a anumitor activități industriale au efecte negative asupra sănătății și siguranței alimentare, precum și un cost pentru societate în ansamblu. CESE își menține angajamentul față de dezvoltarea industriilor neutre din punct de vedere climatic, cu emisii controlate, care suportă costurile de mediu ale producției lor.

4.   Politicile existente la nivel european și național

Politicile existente la nivel european și național

| 4.1. | Cadrul de reglementare esențial al UE pentru aspectele cantitative și calitative ale apei și agriculturii cuprinde DCA și politica agricolă comună (PAC) (11). Printre obiectivele specifice propuse de noua PAC se numără promovarea dezvoltării durabile și gestionarea eficientă a resurselor naturale precum solul, aerul și, bineînțeles, apa. În plus, apa face obiectul obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 6 al Organizației Națiunilor Unite, al cărui scop se referă la utilizarea eficientă a apei și la gestionarea integrată a apei. |
| --- | --- |

4.1.

Cadrul de reglementare esențial al UE pentru aspectele cantitative și calitative ale apei și agriculturii cuprinde DCA și politica agricolă comună (PAC) (11

| 4.2. | DCA stabilește că apa este o resursă naturală care trebuie protejată, conservată și gestionată în mod durabil. În acest scop, se instituie un cadru de gestionare, fie direct, fie în regim de concesiune, în funcție de diferitele teritorii; acest cadru de gestionare urmărește să asigure o gestionare integrată și durabilă a apei la nivelul UE. |
| --- | --- |

4.2.

DCA stabilește că apa este o resursă naturală care trebuie protejată, conservată și gestionată în mod durabil. În acest scop, se instituie un cadru de gestionare, fie direct, fie în regim de concesiune, în funcție de diferitele teritorii; acest cadru de gestionare urmărește să asigure o gestionare integrată și durabilă a apei la nivelul UE.

| 4.3. | Cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027 alocă o sumă totală de 386,6 miliarde EUR pentru PAC, care urmează să fie distribuită între diferitele state membre și aplicată diferitelor politici din primul și al doilea pilon. CESE solicită crearea unui buget și a unor fonduri specifice pentru apă, astfel cum a s-a afirmat în avizul „Aspectele economice ale unui «Pact albastru european»
  ” (12). |
| --- | --- |

4.3.

Cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027 alocă o sumă totală de 386,6 miliarde EUR pentru PAC, care urmează să fie distribuită între diferitele state membre și aplicată diferitelor politici din primul și al doilea pilon. CESE solicită crearea unui buget și a unor fonduri specifice pentru apă, astfel cum a s-a afirmat în avizul „Aspectele economice ale unui «Pact albastru european»

12

| 4.4. | Majoritatea plăților directe din cadrul PAC, precum și unele plăți din cadrul pilonului 2 fac obiectul normelor de ecocondiționalitate care acoperă cerințele legale în materie de gestionare și al standardelor privind bunele condiții agricole și de mediu (GAEC) care impun practici agricole durabile, inclusiv proceduri de gestionare integrată a apei pentru irigații. Cu toate acestea, majoritatea plăților au fost considerate neutre în ceea ce privește irigațiile (13). Toate sistemele PAC ar trebui să încurajeze gestionarea durabilă și eficientă a apei, încorporând indicatori în fiecare stat membru pentru a monitoriza progresele înregistrate în gestionarea apei. |
| --- | --- |

4.4.

Majoritatea plăților directe din cadrul PAC, precum și unele plăți din cadrul pilonului 2 fac obiectul normelor de ecocondiționalitate care acoperă cerințele legale în materie de gestionare și al standardelor privind bunele condiții agricole și de mediu (GAEC) care impun practici agricole durabile, inclusiv proceduri de gestionare integrată a apei pentru irigații. Cu toate acestea, majoritatea plăților au fost considerate neutre în ceea ce privește irigațiile (13

| 4.5. | Unele state membre utilizează fondurile UE pentru a susține culturile cu utilizare intensivă a apei în zonele cu stres hidric fără a introduce garanții, utilizând schema de sprijin cuplat facultativ pentru a menține sau a crește producția vegetală în sectoarele cu utilizare intensivă a apei, concentrate în statele membre din sud. CESE consideră că este necesar să se respecte gestionarea durabilă a apei și analiza cost-beneficii pentru a asigura nu numai durabilitatea, ci și eficiența utilizării resurselor de apă. |
| --- | --- |

4.5.

Unele state membre utilizează fondurile UE pentru a susține culturile cu utilizare intensivă a apei în zonele cu stres hidric fără a introduce garanții, utilizând schema de sprijin cuplat facultativ pentru a menține sau a crește producția vegetală în sectoarele cu utilizare intensivă a apei, concentrate în statele membre din sud. CESE consideră că este necesar să se respecte gestionarea durabilă a apei și analiza cost-beneficii pentru a asigura nu numai durabilitatea, ci și eficiența utilizării resurselor de apă.

| 4.6. | Toate statele membre ar trebui să țină un registru al apelor subterane și de suprafață captate, precum și al stocării apelor de suprafață; în mod similar, utilizatorii de apă ar trebui să aibă obligația de a solicita o autorizație înainte de extracția sau stocarea apei. Toate statele membre ar trebui să consolideze și să întărească sistemele de monitorizare instituite pentru a detecta și a sancționa utilizarea ilegală a apei. |
| --- | --- |

4.6.

Toate statele membre ar trebui să țină un registru al apelor subterane și de suprafață captate, precum și al stocării apelor de suprafață; în mod similar, utilizatorii de apă ar trebui să aibă obligația de a solicita o autorizație înainte de extracția sau stocarea apei. Toate statele membre ar trebui să consolideze și să întărească sistemele de monitorizare instituite pentru a detecta și a sancționa utilizarea ilegală a apei.

| 4.7. | Curtea de Conturi a UE consideră că costurile serviciilor legate de utilizarea apei în agricultură nu sunt pe deplin recuperate, în principal deoarece costurile legate de mediu și de resurse nu sunt reflectate în mod adecvat în prețurile apei. Potrivit Comisiei, acest lucru implică un cost ascuns pentru societate și limitează veniturile potențiale care ar putea fi utilizate pentru finanțarea măsurilor menite să asigure punerea în aplicare eficientă a DCA. |
| --- | --- |

4.7.

Curtea de Conturi a UE consideră că costurile serviciilor legate de utilizarea apei în agricultură nu sunt pe deplin recuperate, în principal deoarece costurile legate de mediu și de resurse nu sunt reflectate în mod adecvat în prețurile apei. Potrivit Comisiei, acest lucru implică un cost ascuns pentru societate și limitează veniturile potențiale care ar putea fi utilizate pentru finanțarea măsurilor menite să asigure punerea în aplicare eficientă a DCA.

| 4.8. | Principiul unității pieței europene nu este respectat în cazul apei. Utilizatorii plătesc prețuri foarte diferite pentru servicii similare, în funcție de statul membru și chiar de localizarea specifică în cadrul unui stat membru. Având în vedere acest aspect, ar fi util să se promoveze o metodologie la nivelul UE pentru raționalizarea și standardizarea sistemelor de tarifare a apei (14). |
| --- | --- |

4.8.

Principiul unității pieței europene nu este respectat în cazul apei. Utilizatorii plătesc prețuri foarte diferite pentru servicii similare, în funcție de statul membru și chiar de localizarea specifică în cadrul unui stat membru. Având în vedere acest aspect, ar fi util să se promoveze o metodologie la nivelul UE pentru raționalizarea și standardizarea sistemelor de tarifare a apei (14

| 4.9. | În special, CESE solicită standarde specifice privind utilizarea apei în diverse sectoare economice, cum ar fi agricultura și industria, prin crearea unei structuri de guvernanță care să elaboreze orientări sectoriale privind utilizarea apei, care ar trebui să includă CESE (15). |
| --- | --- |

4.9.

În special, CESE solicită standarde specifice privind utilizarea apei în diverse sectoare economice, cum ar fi agricultura și industria, prin crearea unei structuri de guvernanță care să elaboreze orientări sectoriale privind utilizarea apei, care ar trebui să includă CESE (15

| 4.10. | Creșterea medie a prețurilor la alimente și la factorii de producție poate fi atribuită unor circumstanțe diverse (16). Cu toate acestea, actuala situație inflaționistă implică o reducere foarte semnificativă a contribuțiilor PAC în termeni reali. Ar trebui adoptate măsuri bugetare adecvate pentru a remedia situația și a restabili domeniul de aplicare economic al obiectivelor UE. |
| --- | --- |

4.10.

Creșterea medie a prețurilor la alimente și la factorii de producție poate fi atribuită unor circumstanțe diverse (16

5.   Propuneri, soluții și răspunsuri pe termen lung

Propuneri, soluții și răspunsuri pe termen lung

| 5.1. | Deficitul de apă și urgența climatică sunt două dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă în prezent sistemul agroalimentar al UE. Pentru a aborda aceste provocări și a asigura durabilitatea pe termen lung a producției alimentare în Europa, sunt necesare soluții inovatoare circulare și de altă natură. Conceptul Pactului albastru a fost propus ca un cadru pentru abordarea acestor provocări, pe baza experienței și a principiilor Pactului verde european. |
| --- | --- |

5.1.

Deficitul de apă și urgența climatică sunt două dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă în prezent sistemul agroalimentar al UE. Pentru a aborda aceste provocări și a asigura durabilitatea pe termen lung a producției alimentare în Europa, sunt necesare soluții inovatoare circulare și de altă natură. Conceptul Pactului albastru a fost propus ca un cadru pentru abordarea acestor provocări, pe baza experienței și a principiilor Pactului verde european.

| 5.2. | Asigurarea autonomiei strategice deschise în sectorul agroalimentar la nivelul UE ar trebui să fie un obiectiv prioritar. Prin urmare, este necesar să se pună accentul pe menținerea producției agricole a UE, să se elaboreze politici care să promoveze tipurile de culturi în cazul cărora au fost identificate deficite și să se echilibreze producția excedentară. |
| --- | --- |

5.2.

Asigurarea autonomiei strategice deschise în sectorul agroalimentar la nivelul UE ar trebui să fie un obiectiv prioritar. Prin urmare, este necesar să se pună accentul pe menținerea producției agricole a UE, să se elaboreze politici care să promoveze tipurile de culturi în cazul cărora au fost identificate deficite și să se echilibreze producția excedentară.

| 5.3. | Această garanție a producției agricole va implica în mod necesar asigurarea cantității și calității apei, fără a renunța la politicile de promovare a reducerii amprentei de apă. Politicile de promovare a economiilor de apă în producție vor permite punerea la dispoziție a mai multor resurse, fără a afecta durabilitatea ciclului hidrologic. |
| --- | --- |

5.3.

Această garanție a producției agricole va implica în mod necesar asigurarea cantității și calității apei, fără a renunța la politicile de promovare a reducerii amprentei de apă. Politicile de promovare a economiilor de apă în producție vor permite punerea la dispoziție a mai multor resurse, fără a afecta durabilitatea ciclului hidrologic.

| 5.4. | Reducerea amprentei de apă a agriculturii în UE necesită o combinație de tehnologii, practici agricole durabile, o gestionare durabilă și eficientă a apei și politici publice eficace care promovează durabilitatea în sectorul agroalimentar. |
| --- | --- |

5.4.

Reducerea amprentei de apă a agriculturii în UE necesită o combinație de tehnologii, practici agricole durabile, o gestionare durabilă și eficientă a apei și politici publice eficace care promovează durabilitatea în sectorul agroalimentar.

| 5.5. | În acest context, se consideră necesară promovarea în continuare a politicilor care stimulează eficiența în irigații și utilizarea apei în general, atât în domeniul PAC, cât și în temeiul altor fonduri ale UE. Ar trebui realizate progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a practicilor agricole durabile, utilizarea tehnologiilor care permit o utilizare mai eficientă a apei și dezvoltarea unor culturi mai rezistente la secetă și inundații. Fără resursele bugetare necesare, nu va fi posibilă construirea unor sisteme agroalimentare reziliente și durabile în Europa. |
| --- | --- |

5.5.

În acest context, se consideră necesară promovarea în continuare a politicilor care stimulează eficiența în irigații și utilizarea apei în general, atât în domeniul PAC, cât și în temeiul altor fonduri ale UE. Ar trebui realizate progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a practicilor agricole durabile, utilizarea tehnologiilor care permit o utilizare mai eficientă a apei și dezvoltarea unor culturi mai rezistente la secetă și inundații. Fără resursele bugetare necesare, nu va fi posibilă construirea unor sisteme agroalimentare reziliente și durabile în Europa.

| 5.6. | Gestionarea durabilă a resurselor de apă în zonele rurale, prin punerea în aplicare a unor măsuri precum refacerea zonelor umede, crearea de zone tampon și îmbunătățirea calității apei râurilor și lacurilor, ar putea contribui la reducerea amprentei de apă a agriculturii în UE. Aceste aspecte ar trebui abordate în planurile de gestionare a bazinelor hidrografice pentru diferitele bazine hidrografice, iar CESE îndeamnă Comisia și statele membre să asigure respectarea acestor obligații. |
| --- | --- |

5.6.

Gestionarea durabilă a resurselor de apă în zonele rurale, prin punerea în aplicare a unor măsuri precum refacerea zonelor umede, crearea de zone tampon și îmbunătățirea calității apei râurilor și lacurilor, ar putea contribui la reducerea amprentei de apă a agriculturii în UE. Aceste aspecte ar trebui abordate în planurile de gestionare a bazinelor hidrografice pentru diferitele bazine hidrografice, iar CESE îndeamnă Comisia și statele membre să asigure respectarea acestor obligații.

| 5.7. | Inovarea și cercetarea, axate pe dezvoltarea de tehnologii și practici agricole mai eficiente și mai durabile în ceea ce privește utilizarea apei, ar trebui să fie înscrise în buget în mod adecvat. De asemenea, este important să se dezvolte politici și practici care promovează agricultura de precizie, gestionarea durabilă a solului și capacitatea solului de a reține apa, precum și adaptarea cunoștințelor genomice privind plantele și semințele. |
| --- | --- |

5.7.

Inovarea și cercetarea, axate pe dezvoltarea de tehnologii și practici agricole mai eficiente și mai durabile în ceea ce privește utilizarea apei, ar trebui să fie înscrise în buget în mod adecvat. De asemenea, este important să se dezvolte politici și practici care promovează agricultura de precizie, gestionarea durabilă a solului și capacitatea solului de a reține apa, precum și adaptarea cunoștințelor genomice privind plantele și semințele.

| 5.8. | Reducerea risipei de alimente poate reduce cantitatea de apă necesară pentru a produce alimente. Acest lucru poate fi realizat prin campanii care încurajează educarea consumatorilor, o mai bună gestionare a lanțului de aprovizionare și promovarea tehnologiilor inovatoare de conservare a alimentelor. |
| --- | --- |

5.8.

Reducerea risipei de alimente poate reduce cantitatea de apă necesară pentru a produce alimente. Acest lucru poate fi realizat prin campanii care încurajează educarea consumatorilor, o mai bună gestionare a lanțului de aprovizionare și promovarea tehnologiilor inovatoare de conservare a alimentelor.

| 5.9. | Statele membre ar trebui să pună în aplicare politici transparente de tarifare a apei care să stimuleze eficiența și economiile și să se asigure că toate categoriile de utilizatori de apă contribuie în mod adecvat la recuperarea costurilor, în conformitate cu principiile DCA. |
| --- | --- |

5.9.

Statele membre ar trebui să pună în aplicare politici transparente de tarifare a apei care să stimuleze eficiența și economiile și să se asigure că toate categoriile de utilizatori de apă contribuie în mod adecvat la recuperarea costurilor, în conformitate cu principiile DCA.

| 5.10. | Se înțelege că tarifarea volumetrică la un nivel adecvat ar putea stimula trecerea la practici și tehnologii de irigare eficiente din punctul de vedere al utilizării apei sau la culturi care necesită mai puțină apă. Statele membre care mențin în continuare practica facturării apei pentru irigații pe baza suprafeței irigate ar trebui, prin urmare, să renunțe treptat la aceasta. |
| --- | --- |

5.10.

Se înțelege că tarifarea volumetrică la un nivel adecvat ar putea stimula trecerea la practici și tehnologii de irigare eficiente din punctul de vedere al utilizării apei sau la culturi care necesită mai puțină apă. Statele membre care mențin în continuare practica facturării apei pentru irigații pe baza suprafeței irigate ar trebui, prin urmare, să renunțe treptat la aceasta.

| 5.11. | Curtea de Conturi Europeană a constatat că costurile serviciilor legate de utilizarea apei în agricultură nu sunt pe deplin recuperate. Unul dintre motive rezidă în faptul că costurile de mediu și cele legate de resurse nu se reflectă (încă) în tarifarea apei. Aceasta înseamnă că există un număr mare de scutiri specifice în ceea ce privește prețurile la apa pentru irigații, ceea ce face ca apa pentru agricultură să fie mai ieftină decât pentru alte utilizări. Fără a fi neapărat necesar să se abandoneze această abordare, se înțelege că aceste politici generale ar trebui reevaluate, redirecționând scutirile către stimulente și recompense pentru economisirea apei. |
| --- | --- |

5.11.

Curtea de Conturi Europeană a constatat că costurile serviciilor legate de utilizarea apei în agricultură nu sunt pe deplin recuperate. Unul dintre motive rezidă în faptul că costurile de mediu și cele legate de resurse nu se reflectă (încă) în tarifarea apei. Aceasta înseamnă că există un număr mare de scutiri specifice în ceea ce privește prețurile la apa pentru irigații, ceea ce face ca apa pentru agricultură să fie mai ieftină decât pentru alte utilizări. Fără a fi neapărat necesar să se abandoneze această abordare, se înțelege că aceste politici generale ar trebui reevaluate, redirecționând scutirile către stimulente și recompense pentru economisirea apei.

| 5.12. | DCA are o vechime de 23 de ani și a fost elaborată într-un context economic, social și climatic foarte diferit de cel actual. Ar trebui avută în vedere o reexaminare a unei părți a conținutului său, astfel încât DCA să poată deveni un instrument eficace de sprijinire a securității alimentare. |
| --- | --- |

5.12.

DCA are o vechime de 23 de ani și a fost elaborată într-un context economic, social și climatic foarte diferit de cel actual. Ar trebui avută în vedere o reexaminare a unei părți a conținutului său, astfel încât DCA să poată deveni un instrument eficace de sprijinire a securității alimentare.

| 5.13. | Având în vedere că, în temeiul principiului subsidiarității, statele membre sunt libere să pună în aplicare și să asigure respectarea obligației de a solicita autorizația de extracție a apei pe baza unor criterii individuale (la nivel național sau regional), s-a constatat că această eterogenitate duce la o lipsă de control asupra accesului la anumite corpuri de apă subterană. Din acest motiv, atât Comisia, cât și statele membre ar trebui să convină asupra unui criteriu mai selectiv și să aplice cerințe stricte de reglementare și de condiționalitate atât pentru captarea apelor de suprafață, cât și a apelor subterane. |
| --- | --- |

5.13.

Având în vedere că, în temeiul principiului subsidiarității, statele membre sunt libere să pună în aplicare și să asigure respectarea obligației de a solicita autorizația de extracție a apei pe baza unor criterii individuale (la nivel național sau regional), s-a constatat că această eterogenitate duce la o lipsă de control asupra accesului la anumite corpuri de apă subterană. Din acest motiv, atât Comisia, cât și statele membre ar trebui să convină asupra unui criteriu mai selectiv și să aplice cerințe stricte de reglementare și de condiționalitate atât pentru captarea apelor de suprafață, cât și a apelor subterane.

| 5.14. | Modernizarea sistemelor de irigații trebuie îmbunătățită și încurajată, în special pentru a reduce pierderile cauzate de scurgerile din rețele și de evaporarea din canale și din bazine. PAC și celelalte fonduri ale UE ar trebui să contribuie la dezvoltarea de noi structuri de irigații, evitând situațiile care contravin obiectivelor DCA. |
| --- | --- |

5.14.

Modernizarea sistemelor de irigații trebuie îmbunătățită și încurajată, în special pentru a reduce pierderile cauzate de scurgerile din rețele și de evaporarea din canale și din bazine. PAC și celelalte fonduri ale UE ar trebui să contribuie la dezvoltarea de noi structuri de irigații, evitând situațiile care contravin obiectivelor DCA.

| 5.15. | În conformitate cu punctul 3.4, Regulamentul privind cerințele minime pentru reutilizarea apei a fost adoptat în mai 2020 (17). Acest nou regulament privind reutilizarea apelor uzate pentru irigații agricole stabilește cerințe minime pentru calitatea și monitorizarea apei, gestionarea riscurilor și transparență și se va aplica începând cu 2023. Potrivit analizei efectuate, aceasta va permite reutilizarea a peste 50 % din volumul total de apă disponibil teoretic pentru irigații de la stațiile de epurare a apelor uzate din UE, evitând peste 5 % din captarea directă din corpurile de apă și din apele subterane. Acest lucru va duce la o reducere a stresului hidric total cu peste 5 %. Prin urmare, ar trebui încurajată finanțarea unor astfel de instalații de reutilizare. De asemenea, ar trebui încurajate măsuri de precauție pentru a evita poluarea solului și a asigura o apă sigură pentru agricultură. |
| --- | --- |

5.15.

În conformitate cu punctul 3.4, Regulamentul privind cerințele minime pentru reutilizarea apei a fost adoptat în mai 2020 (17

| 5.16. | Promovarea agriculturii urbane și periurbane poate reduce nevoia de a transporta alimente din zonele rurale, reducând amprenta de carbon (procesul de decarbonizare a agriculturii), precum și utilizarea apei în agricultură. În plus, sistemele de irigații urbane pot profita de apa pluvială și de apa provenită din sistemele de reciclare a irigațiilor. |
| --- | --- |

5.16.

Promovarea agriculturii urbane și periurbane poate reduce nevoia de a transporta alimente din zonele rurale, reducând amprenta de carbon (procesul de decarbonizare a agriculturii), precum și utilizarea apei în agricultură. În plus, sistemele de irigații urbane pot profita de apa pluvială și de apa provenită din sistemele de reciclare a irigațiilor.

| 5.17. | Utilizarea energiei din surse regenerabile, cum ar fi energia solară și eoliană, poate oferi o sursă de energie durabilă pentru sistemele de reutilizare a apei, pentru sistemele de desalinizare, pentru irigații și pentru alte echipamente agricole, reducând astfel amprenta de carbon (procesul de decarbonizare a agriculturii) și consumul de apă. |
| --- | --- |

5.17.

Utilizarea energiei din surse regenerabile, cum ar fi energia solară și eoliană, poate oferi o sursă de energie durabilă pentru sistemele de reutilizare a apei, pentru sistemele de desalinizare, pentru irigații și pentru alte echipamente agricole, reducând astfel amprenta de carbon (procesul de decarbonizare a agriculturii) și consumul de apă.

| 5.18. | Aceste soluții circulare și de altă natură pot contribui la un viitor Pact albastru european, abordând deficitul de apă și urgența climatică din sistemul agroalimentar al UE. Este important să se exploreze în continuare noi tehnologii și practici inovatoare pentru a îmbunătăți eficiența utilizării apei și a asigura durabilitatea și reziliența pe termen lung a producției alimentare în Europa. |
| --- | --- |

5.18.

Aceste soluții circulare și de altă natură pot contribui la un viitor Pact albastru european, abordând deficitul de apă și urgența climatică din sistemul agroalimentar al UE. Este important să se exploreze în continuare noi tehnologii și practici inovatoare pentru a îmbunătăți eficiența utilizării apei și a asigura durabilitatea și reziliența pe termen lung a producției alimentare în Europa.

| 5.19. | Se consideră că este esențial să se asigure infrastructura care să permită stocarea, distribuirea și purificarea apei, precum și să se prevină consecințele fenomenelor meteorologice extreme. Modelul de gestionare a infrastructurii menționate anterior ar trebui să se bazeze pe principiile integrității și durabilității, asigurând viabilitatea lor din punctul de vedere al mediului. Având în vedere posibilele dificultăți bugetare cu care se confruntă administrațiile publice, pot fi analizate formule alternative financiare și de colaborare. |
| --- | --- |

5.19.

Se consideră că este esențial să se asigure infrastructura care să permită stocarea, distribuirea și purificarea apei, precum și să se prevină consecințele fenomenelor meteorologice extreme. Modelul de gestionare a infrastructurii menționate anterior ar trebui să se bazeze pe principiile integrității și durabilității, asigurând viabilitatea lor din punctul de vedere al mediului. Având în vedere posibilele dificultăți bugetare cu care se confruntă administrațiile publice, pot fi analizate formule alternative financiare și de colaborare.

| 5.20. | DCA obligă statele membre să elaboreze și să reînnoiască planurile de gestionare a bazinelor hidrografice. CESE consideră că punerea în aplicare, domeniul de aplicare și gradul de respectare a acestor planuri au fost inegale. Prin urmare, CESE consideră că statele membre ar trebui să își intensifice planurile strategice menite să garanteze securitatea apei și un cadru pentru agricultură care să poată asigura reziliența sistemelor alimentare ale UE. Planurile strategice ar trebui să fie dotate cu resurse bugetare europene suficiente, în conformitate cu punctul 4.3. De asemenea, ar trebui stabilite termene specifice, iar obiectivele și prioritățile ar trebui stabilite prin consens, în conformitate cu considerațiile și propunerile prezentate în prezentul aviz. |
| --- | --- |

5.20.

DCA obligă statele membre să elaboreze și să reînnoiască planurile de gestionare a bazinelor hidrografice. CESE consideră că punerea în aplicare, domeniul de aplicare și gradul de respectare a acestor planuri au fost inegale. Prin urmare, CESE consideră că statele membre ar trebui să își intensifice planurile strategice menite să garanteze securitatea apei și un cadru pentru agricultură care să poată asigura reziliența sistemelor alimentare ale UE. Planurile strategice ar trebui să fie dotate cu resurse bugetare europene suficiente, în conformitate cu punctul 4.3. De asemenea, ar trebui stabilite termene specifice, iar obiectivele și prioritățile ar trebui stabilite prin consens, în conformitate cu considerațiile și propunerile prezentate în prezentul aviz.

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eurostat, Conturile economice pentru agricultură pe regiuni NUTS 2, și Eurostat, Statistici privind agricultura, silvicultura și pescuitul.

1

(2)  AEM, Stresul hidric reprezintă o preocupare majoră și din ce în ce mai mare în Europa.

2

(3)  Curtea de Conturi Europeană, Raportul special nr. 20/2021: Utilizarea sustenabilă a apei în agricultură.

3

(4)  AEM, Baza de apă – cantitatea de apă.

4

(5)  Banca Mondială, Resurse interne regenerabile de apă dulce pe cap de locuitor (metri cubi) – Uniunea Europeană.

5

(6)  Eurostat, Exploatarea anuală a apei dulci în funcție de sursă și sector și AEM, Apele europene – Evaluarea stării și a presiunilor 2018.

6

(7)  BIO by Deloitte, Optimizarea reutilizării apei în UE, partea I.

7

(8)  FAO, Schimbările climatice – una dintre cele mai presante provocări ale momentului actual.

8

(9)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Autonomia strategică, securitatea alimentară și durabilitatea” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 105, 4.3.2022, p. 56).

9

(10)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

10

(11)  Politica agricolă comună a UE 2023-2027.

11

(12)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Aspectele economice ale unui «Pact albastru european» – nevoile de investiții legate de apă în UE” (aviz din proprie inițiativă) (a se vedea pagina 50 din prezentul Jurnal Oficial).

12

(13)  Curtea de Conturi Europeană, Raportul special nr. 20/2021: Utilizarea sustenabilă a apei în agricultură.

13

(14)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Accesul la apă: abordarea sărăciei în domeniul apei și a implicațiilor acesteia asupra politicii sociale” (aviz din proprie inițiativă) (a se vedea pagina 60 din prezentul Jurnal Oficial) și, respectiv, Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Aspectele economice ale unui «Pact albastru european» – nevoile de investiții legate de apă în UE” (aviz din proprie inițiativă) (a se vedea pagina 50 din prezentul Jurnal Oficial).

14

(15)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Industrii mari consumatoare de apă și tehnologii eficiente din punctul de vedere al consumului de apă” (aviz din proprie inițiativă) (a se vedea pagina 74 din prezentul Jurnal Oficial) și, respectiv, Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Aspectele economice ale unui «Pact albastru european» – nevoile de investiții legate de apă în UE” (aviz din proprie inițiativă) (a se vedea pagina 50 din prezentul Jurnal Oficial).

15

(16)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Criza prețurilor la alimente: rolul speculațiilor și propuneri concrete de acțiune ca urmare a războiului din Ucraina” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 100, 16.3.2023, p. 51).

16

(17)  Regulamentul (UE) 2020/741 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 2020 privind cerințele minime pentru reutilizarea apei (JO L 177, 5.6.2020, p. 32).

17

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/87 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/87

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Infrastructuri de apă și rețele de distribuție durabile și reziliente”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 349/14)

| Raportor: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |

Raportor:

Thomas KATTNIG

Thomas KATTNIG

| Decizia Adunării Plenare | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 26.6.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 13.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 199/10/17 |

Decizia Adunării Plenare

25.1.2023

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

26.6.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

199/10/17

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Având în vedere criza climatică și deficitul resurselor de apă care decurge din această criză, CESE are convingerea că trebuie puse în aplicare toate măsurile necesare pentru a reduce pierderile de apă și a realiza o repartizare echitabilă a resurselor de apă și a facilita o gestionare durabilă a apei. Aprovizionarea publicului cu apă potabilă curată și la un preț accesibil trebuie să fie prima prioritate în contextul repartizării și utilizării resurselor, în special în caz de deficit de apă, și să primeze asupra utilizării în scopuri industriale, turistice și agricole. CESE invită Comisia și statele membre să aplice o abordare bazată pe drepturi în toate politicile din domeniul apei și să abordeze sărăcia din domeniul apei, aliniindu-se astfel și la Pilonul european al drepturilor sociale. CESE propune promovarea unei abordări comune pentru a înțelege sărăcia în domeniul apei la nivelul UE și elaborarea unei definiții cuprinzătoare a acestei noțiuni, fiecare stat membru putând să își elaboreze propria definiție contextuală în conformitate cu definiția europeană. |
| --- | --- |

1.1.

Având în vedere criza climatică și deficitul resurselor de apă care decurge din această criză, CESE are convingerea că trebuie puse în aplicare toate măsurile necesare pentru a reduce pierderile de apă și a realiza o repartizare echitabilă a resurselor de apă și a facilita o gestionare durabilă a apei. Aprovizionarea publicului cu apă potabilă curată și la un preț accesibil trebuie să fie prima prioritate în contextul repartizării și utilizării resurselor, în special în caz de deficit de apă, și să primeze asupra utilizării în scopuri industriale, turistice și agricole. CESE invită Comisia și statele membre să aplice o abordare bazată pe drepturi în toate politicile din domeniul apei și să abordeze sărăcia din domeniul apei, aliniindu-se astfel și la Pilonul european al drepturilor sociale. CESE propune promovarea unei abordări comune pentru a înțelege sărăcia în domeniul apei la nivelul UE și elaborarea unei definiții cuprinzătoare a acestei noțiuni, fiecare stat membru putând să își elaboreze propria definiție contextuală în conformitate cu definiția europeană.

| 1.2. | În opinia CESE, aprovizionarea cu apă este un bun public, întrucât pe primul plan se află interesul unei aprovizionări optime, calitative și la un preț accesibil. Provocările ridicate de criza climatică, precum și investițiile necesare în infrastructura de apă implică costuri considerabile. CESE observă că există o diferență între gestionarea publică și cea privată a apei pentru că în ambele se pot găsi exemple pozitive și negative. Gestionarea privată, din cauza concentrării sale asupra profitului, poate întâmpina dificultăți în îndeplinirea cerinței fundamentale de universalitate a serviciului, adică deservirea populației în proporție de 100 %. CESE consideră că, în pofida plafoanelor financiare stricte și a limitelor birocratice, gestionarea publică a apei se află într-o poziție mai bună pentru a garanta accesul universal la apă și la sistemele de canalizare la un preț echitabil și cu standarde de calitate adecvate, precum și refacerea și protejarea ecosistemelor și pentru a asigura investițiile necesare în infrastructură. CESE a pledat de numeroase ori (1) pentru introducerea unei „reguli de aur” a investițiilor în infrastructura publică, cu scopul de a se asigura productivitatea și de a se proteja baza socială și ecologică pentru bunăstarea generațiilor viitoare. |
| --- | --- |

1.2.

În opinia CESE, aprovizionarea cu apă este un bun public, întrucât pe primul plan se află interesul unei aprovizionări optime, calitative și la un preț accesibil. Provocările ridicate de criza climatică, precum și investițiile necesare în infrastructura de apă implică costuri considerabile. CESE observă că există o diferență între gestionarea publică și cea privată a apei pentru că în ambele se pot găsi exemple pozitive și negative. Gestionarea privată, din cauza concentrării sale asupra profitului, poate întâmpina dificultăți în îndeplinirea cerinței fundamentale de universalitate a serviciului, adică deservirea populației în proporție de 100 %. CESE consideră că, în pofida plafoanelor financiare stricte și a limitelor birocratice, gestionarea publică a apei se află într-o poziție mai bună pentru a garanta accesul universal la apă și la sistemele de canalizare la un preț echitabil și cu standarde de calitate adecvate, precum și refacerea și protejarea ecosistemelor și pentru a asigura investițiile necesare în infrastructură. CESE a pledat de numeroase ori (1

| 1.3. | Apa este esențială pentru viață, reprezintă un bun comun și un drept al omului, astfel cum este recunoscut de prima inițiativă cetățenească europeană de succes „Right2Water”, care a declanșat revizuirea Directivei privind apa potabilă, adoptată de UE în 2020 și care cuprinde un articol dedicat accesului la apă. În acest context, CESE recomandă ca UE să adopte și să consolideze cadrele de reglementare privind acordurile de concesiune a apei pentru a garanta accesul universal la apă și la sistemele de canalizare la un preț echitabil și cu standarde de calitate adecvate, precum și refacerea și protejarea ecosistemelor și pentru a asigura investițiile necesare în infrastructură. Este necesar să fie menținute și pe viitor excepțiile referitoare la apă și la apele uzate din Directiva 2014/23/UE (2), convenite în contextul inițiativei cetățenești europene (ICE) de succes „Right2Water”. De asemenea, CESE se opune oricărei obligații de liberalizare în sectorul apei și al apelor uzate, în special în contextul crizei climatice. |
| --- | --- |

1.3.

Apa este esențială pentru viață, reprezintă un bun comun și un drept al omului, astfel cum este recunoscut de prima inițiativă cetățenească europeană de succes „Right2Water”, care a declanșat revizuirea Directivei privind apa potabilă, adoptată de UE în 2020 și care cuprinde un articol dedicat accesului la apă. În acest context, CESE recomandă ca UE să adopte și să consolideze cadrele de reglementare privind acordurile de concesiune a apei pentru a garanta accesul universal la apă și la sistemele de canalizare la un preț echitabil și cu standarde de calitate adecvate, precum și refacerea și protejarea ecosistemelor și pentru a asigura investițiile necesare în infrastructură. Este necesar să fie menținute și pe viitor excepțiile referitoare la apă și la apele uzate din Directiva 2014/23/UE (2

| 1.4. | În condițiile unei situații tot mai dificile în ceea ce privește repartizarea resurselor de apă, CESE subliniază că economia, în special industria și agricultura, care consumă cantități mari de apă, trebuie organizată astfel încât să își reducă consumul și să îmbunătățească reutilizarea apei. În acest scop, sunt necesare, de asemenea, dispoziții și recomandări naționale și europene pentru o mai bună reglementare a consumului de apă și pentru a permite o susținere financiară mai eficientă a infrastructurii de apă. CESE solicită instituțiilor UE să înceapă să acorde prioritate chestiunii apei și să elaboreze un „pact albastru” al UE. |
| --- | --- |

1.4.

În condițiile unei situații tot mai dificile în ceea ce privește repartizarea resurselor de apă, CESE subliniază că economia, în special industria și agricultura, care consumă cantități mari de apă, trebuie organizată astfel încât să își reducă consumul și să îmbunătățească reutilizarea apei. În acest scop, sunt necesare, de asemenea, dispoziții și recomandări naționale și europene pentru o mai bună reglementare a consumului de apă și pentru a permite o susținere financiară mai eficientă a infrastructurii de apă. CESE solicită instituțiilor UE să înceapă să acorde prioritate chestiunii apei și să elaboreze un „pact albastru” al UE.

| 1.5. | CESE se angajează să consolideze principiul „poluatorul plătește”, combătând poluanții la sursă, mai degrabă decât eliminându-i din apele uzate prin soluții la punctul de evacuare. Deversările de poluanți în ape și în apele subterane trebuie reduse permanent, pentru ca serviciile de alimentare cu apă potabilă, de evacuare și epurare a apelor uzate să rămână accesibile ca preț. Îmbunătățirea țintită a epurării apelor uzate și corelarea strânsă a acesteia cu un sistem bazat pe răspunderea producătorilor, astfel cum a propus Comisia în versiunea revizuită a Directivei privind epurarea apelor uzate urbane, reprezintă un pas important, care este susținut de CESE, deși este necesar să se asigure că organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor sunt controlate public și că toate investițiile în stațiile de epurare a apelor uzate sunt efectuate în mod independent și nu sunt influențate de organizațiile de producători. |
| --- | --- |

1.5.

CESE se angajează să consolideze principiul „poluatorul plătește”, combătând poluanții la sursă, mai degrabă decât eliminându-i din apele uzate prin soluții la punctul de evacuare. Deversările de poluanți în ape și în apele subterane trebuie reduse permanent, pentru ca serviciile de alimentare cu apă potabilă, de evacuare și epurare a apelor uzate să rămână accesibile ca preț. Îmbunătățirea țintită a epurării apelor uzate și corelarea strânsă a acesteia cu un sistem bazat pe răspunderea producătorilor, astfel cum a propus Comisia în versiunea revizuită a Directivei privind epurarea apelor uzate urbane, reprezintă un pas important, care este susținut de CESE, deși este necesar să se asigure că organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor sunt controlate public și că toate investițiile în stațiile de epurare a apelor uzate sunt efectuate în mod independent și nu sunt influențate de organizațiile de producători.

| 1.6. | CESE subliniază provocările importante întâmpinate de administrațiile locale în domeniul dezvoltării și întreținerii corpurilor hidrice. Pentru a le face față, cooperarea între administrații ar trebui dezvoltată în continuare și facilitată semnificativ. Prin urmare, CESE invită Comisia să extindă marja de manevră juridică, în special în privința achizițiilor publice. |
| --- | --- |

1.6.

CESE subliniază provocările importante întâmpinate de administrațiile locale în domeniul dezvoltării și întreținerii corpurilor hidrice. Pentru a le face față, cooperarea între administrații ar trebui dezvoltată în continuare și facilitată semnificativ. Prin urmare, CESE invită Comisia să extindă marja de manevră juridică, în special în privința achizițiilor publice.

| 1.7. | Investițiile în gestionarea apei și a apelor reziduale necesare pentru a realiza o „tranziție albastră” durabilă, competitivă și echitabilă trebuie să vizeze asigurarea unui raport optim costuri-beneficii din punct de vedere economic și al mediului, punând accentul în special pe grupurile vulnerabile ale populației. În plus, cercetarea și inovarea, precum și campaniile de informare pentru industrie, agricultură și gospodării sunt esențiale în scopul promovării unor economii și a unor comportamente care să reducă consumul de apă. |
| --- | --- |

1.7.

Investițiile în gestionarea apei și a apelor reziduale necesare pentru a realiza o „tranziție albastră” durabilă, competitivă și echitabilă trebuie să vizeze asigurarea unui raport optim costuri-beneficii din punct de vedere economic și al mediului, punând accentul în special pe grupurile vulnerabile ale populației. În plus, cercetarea și inovarea, precum și campaniile de informare pentru industrie, agricultură și gospodării sunt esențiale în scopul promovării unor economii și a unor comportamente care să reducă consumul de apă.

| 1.8. | CESE subliniază declinul biodiversității provocat de criza climatică, fenomen care se accentuează și mai mult din cauza unor măsuri precum recircularea apei prea calde în râuri. Trebuie ținut cont de aceste neajunsuri la proiectarea viitoare a infrastructurii noastre de apă, pentru a avea certitudinea că aceste probleme vor fi rezolvate pe cât posibil și nu se vor accentua în continuare. Totodată, trebuie implementate măsuri ample pentru atingerea obiectivului de 1,5 oC până în 2050. |
| --- | --- |

1.8.

CESE subliniază declinul biodiversității provocat de criza climatică, fenomen care se accentuează și mai mult din cauza unor măsuri precum recircularea apei prea calde în râuri. Trebuie ținut cont de aceste neajunsuri la proiectarea viitoare a infrastructurii noastre de apă, pentru a avea certitudinea că aceste probleme vor fi rezolvate pe cât posibil și nu se vor accentua în continuare. Totodată, trebuie implementate măsuri ample pentru atingerea obiectivului de 1,5 o

| 1.9. | CESE propune Comisiei Europene lansarea unui proces de consultare publică la nivel european, care, prin evaluarea nevoilor europene de apă, va servi drept bază pentru viitoarele intervenții ale „Pactului albastru al UE”. |
| --- | --- |

1.9.

CESE propune Comisiei Europene lansarea unui proces de consultare publică la nivel european, care, prin evaluarea nevoilor europene de apă, va servi drept bază pentru viitoarele intervenții ale „Pactului albastru al UE”.

2.   Context

Context

| 2.1. | Apa este un bun necesar vieții și indispensabil pentru om, natură și pentru funcționarea economiei și a societății. Cea mai mare parte a apei este folosită în agricultură, și anume 70 %, urmată de industrie (22 %) și de gospodării (8 %). Concomitent, cheltuielile medii anuale la nivelul UE efectuate pentru aprovizionarea cu apă și evacuarea apelor uzate se ridică la 100 de miliarde de euro și vor crește la aproximativ 250 de miliarde de euro, în vederea respectării dispozițiilor UE referitoare la tratarea apelor uzate și la aprovizionarea cu apă potabilă (3). |
| --- | --- |

2.1.

Apa este un bun necesar vieții și indispensabil pentru om, natură și pentru funcționarea economiei și a societății. Cea mai mare parte a apei este folosită în agricultură, și anume 70 %, urmată de industrie (22 %) și de gospodării (8 %). Concomitent, cheltuielile medii anuale la nivelul UE efectuate pentru aprovizionarea cu apă și evacuarea apelor uzate se ridică la 100 de miliarde de euro și vor crește la aproximativ 250 de miliarde de euro, în vederea respectării dispozițiilor UE referitoare la tratarea apelor uzate și la aprovizionarea cu apă potabilă (3

| 2.2. | Pentru a avea suficientă apă la dispoziție în viitor, va fi necesar să se îmbunătățească infrastructura de apă și să se creeze mai multe capacități de stocare. În acest scop, este nevoie de un spectru larg de măsuri, pornind de la colectarea apei de ploaie în rezervoare și construcția de bazine de retenție și conducte cu circuit închis, până la reducerea sigilării solului pentru a spori capacitatea de retenție a solului. În cazul inundării diferitelor cursuri de apă, trebuie să se încerce direcționarea și stocarea surplusului în rezervoare controlate. Capacitatea-tampon ar trebui eliberată intermitent în cursurile de apă pentru a permite scurgerea progresivă a excesului de apă și pentru a atenua nivelurile excesive ale apei. Este necesară pregătirea prealabilă pentru astfel de situații prin investiții în infrastructură. |
| --- | --- |

2.2.

Pentru a avea suficientă apă la dispoziție în viitor, va fi necesar să se îmbunătățească infrastructura de apă și să se creeze mai multe capacități de stocare. În acest scop, este nevoie de un spectru larg de măsuri, pornind de la colectarea apei de ploaie în rezervoare și construcția de bazine de retenție și conducte cu circuit închis, până la reducerea sigilării solului pentru a spori capacitatea de retenție a solului. În cazul inundării diferitelor cursuri de apă, trebuie să se încerce direcționarea și stocarea surplusului în rezervoare controlate. Capacitatea-tampon ar trebui eliberată intermitent în cursurile de apă pentru a permite scurgerea progresivă a excesului de apă și pentru a atenua nivelurile excesive ale apei. Este necesară pregătirea prealabilă pentru astfel de situații prin investiții în infrastructură.

| 2.3. | Dreptul omului la apă și salubritate a fost recunoscut în anul 2010 ca drept sui generis de Adunarea Generală a ONU (4). Este urgent să se facă primii pași pentru punerea în aplicare a acestui drept, stabilit în Directiva (UE) 2020/2184 (5) și în propunerea Comisiei în contextul versiunii revizuite a Directivei 91/271/CEE (6). Statele membre se angajează astfel să îmbunătățească până în 2030 accesul tuturor persoanelor din UE la apă potabilă curată și la un preț accesibil, precum și la salubritate. Potrivit datelor Comisiei (7), aproximativ 10 milioane de persoane din UE nu au în prezent acces la instalații sanitare. Statele membre trebuie să țină suficient seama de acest aspect în procesul de punere în aplicare. Inițiativa „Pactul albastru” urmărește să aprofundeze și mai mult aceste eforturi. |
| --- | --- |

2.3.

Dreptul omului la apă și salubritate a fost recunoscut în anul 2010 ca drept sui generis

4

5

6

7

| 2.4. | Criza climatică a avut deja un impact considerabil asupra gospodăririi globale a apei. Unul dintre efectele evidente este creșterea nivelului mării, care crește pătrunderea apei în zonele costiere. În același timp, aceasta duce la scăderea nivelului râurilor și al apelor subterane în multe regiuni. Din această cauză se accentuează și deficitul de alimente, deoarece pentru cultivarea anumitor alimente nu se poate utiliza decât apă dulce (8). |
| --- | --- |

2.4.

Criza climatică a avut deja un impact considerabil asupra gospodăririi globale a apei. Unul dintre efectele evidente este creșterea nivelului mării, care crește pătrunderea apei în zonele costiere. În același timp, aceasta duce la scăderea nivelului râurilor și al apelor subterane în multe regiuni. Din această cauză se accentuează și deficitul de alimente, deoarece pentru cultivarea anumitor alimente nu se poate utiliza decât apă dulce (8

| 2.5. | Criza climatică reduce resursele de apă existente și duce la secetă, evaporare (9), încălzirea oceanelor și distrugerea habitatelor, ceea ce afectează întregul ecosistem. |
| --- | --- |

2.5.

Criza climatică reduce resursele de apă existente și duce la secetă, evaporare (9

| 2.6. | Alimentarea cu apă este necesară vieții cetățenilor și face parte din infrastructura critică. În general, pentru ca apa potabilă să poată fi transportată către cetățeni, este necesară energie pentru operarea pompelor de apă. Furnizorii de apă potabilă folosesc deja sisteme redundante și circuite energetice proprii pentru a putea continua aprovizionarea cu apă a oamenilor în cazul unui colaps de tensiune. |
| --- | --- |

2.6.

Alimentarea cu apă este necesară vieții cetățenilor și face parte din infrastructura critică. În general, pentru ca apa potabilă să poată fi transportată către cetățeni, este necesară energie pentru operarea pompelor de apă. Furnizorii de apă potabilă folosesc deja sisteme redundante și circuite energetice proprii pentru a putea continua aprovizionarea cu apă a oamenilor în cazul unui colaps de tensiune.

| 2.7. | În ultimii ani, în numeroase țări europene a avut loc remunicipalizarea în sectorul alimentării cu apă și al evacuării apelor uzate. În special experiențele negative în ce privește privatizarea serviciilor au determinat orașele și comunele să reintroducă serviciile de interes general în sfera serviciilor prestate de autoritățile publice. Adesea, efectele secundare ale externalizării serviciilor au fost investițiile mai reduse în infrastructură, condiții de muncă precare, costuri mai ridicate pentru consumatori și pierderea controlului și a know-how-ului (10). Prin remunicipalizare s-au putut recâștiga capacitatea de acțiune politică, controlul democratic și posibilitățile de influență a orașelor și municipalităților în privința alimentării cu apă (11). |
| --- | --- |

2.7.

În ultimii ani, în numeroase țări europene a avut loc remunicipalizarea în sectorul alimentării cu apă și al evacuării apelor uzate. În special experiențele negative în ce privește privatizarea serviciilor au determinat orașele și comunele să reintroducă serviciile de interes general în sfera serviciilor prestate de autoritățile publice. Adesea, efectele secundare ale externalizării serviciilor au fost investițiile mai reduse în infrastructură, condiții de muncă precare, costuri mai ridicate pentru consumatori și pierderea controlului și a know-how-ului (10

11

| 2.8. | Apa este o chestiune eminamente politică și socială care necesită o abordare pe termen lung, incompatibilă cu ciclurile electorale și care necesită un efort major al factorilor de decizie publici în ceea ce privește investițiile și costurile de exploatare și întreținere. Pentru ca cetățenii să exercite pe deplin controlul democratic, este necesar să se garanteze că aceștia cunosc ciclul apei și prețul acesteia. |
| --- | --- |

2.8.

Apa este o chestiune eminamente politică și socială care necesită o abordare pe termen lung, incompatibilă cu ciclurile electorale și care necesită un efort major al factorilor de decizie publici în ceea ce privește investițiile și costurile de exploatare și întreținere. Pentru ca cetățenii să exercite pe deplin controlul democratic, este necesar să se garanteze că aceștia cunosc ciclul apei și prețul acesteia.

3.   Observații generale

Observații generale

Dimensiunea societală a apei

Dimensiunea societală a apei

| 3.1. | Apa este o resursă vitală, dar din ce în ce mai limitată, ca efect al crizei climatice. Prin urmare, CESE solicită instituirea unui Pact albastru al UE pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la această resursă vitală. CESE recomandă cartografierea situației infrastructurii de apă și a disponibilității apei în fiecare stat membru, pentru a obține informații actualizate cu privire la starea infrastructurii de apă existente și pentru a identifica nevoile urgente de investiții. |
| --- | --- |

3.1.

Apa este o resursă vitală, dar din ce în ce mai limitată, ca efect al crizei climatice. Prin urmare, CESE solicită instituirea unui Pact albastru al UE pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la această resursă vitală. CESE recomandă cartografierea situației infrastructurii de apă și a disponibilității apei în fiecare stat membru, pentru a obține informații actualizate cu privire la starea infrastructurii de apă existente și pentru a identifica nevoile urgente de investiții.

| 3.2. | CESE subliniază că apa nu este o marfă ca oricare alta, ci mai degrabă un patrimoniu care trebuie protejat și apărat (12). CESE consideră că accesul universal la apă potabilă și la salubritate de înaltă calitate, la prețuri echitabile pentru populație, ar trebui tratat ca un bun public, nu doar ca o marfă, cu respectarea deplină a articolului 14 din TFUE și a Protocolului nr. 26 anexat la TUE și TFUE. În acest context, CESE recomandă ca UE să adopte și să consolideze cadrele de reglementare privind acordurile de concesiune a apei pentru a garanta accesul universal la apă și la sistemele de canalizare la un preț echitabil și cu standarde de calitate adecvate, precum și refacerea și protejarea ecosistemelor și pentru a asigura investițiile necesare în infrastructură. Este necesar să fie menținute și pe viitor excepțiile referitoare la apă și la apele uzate din Directiva 2014/23/UE privind atribuirea contractelor de concesiune, convenite în contextul ICE de succes „Right2Water (13)”, cu respectarea deplină a articolului 14 din TFUE și a Protocolului nr. 26 anexat la TUE și TFUE. În special în contextul crizei climatice, CESE se declară împotriva oricărei obligații de liberalizare în sectorul sensibil al apei și al apelor uzate, susținând în schimb consolidarea serviciilor publice în domeniul apei și nu numai. |
| --- | --- |

3.2.

CESE subliniază că apa nu este o marfă ca oricare alta, ci mai degrabă un patrimoniu care trebuie protejat și apărat (12

13

| 3.3. | CESE invită Comisia și statele membre să aplice o abordare bazată pe drepturi în toate politicile din domeniul apei și să abordeze sărăcia în materie de apă, aliniindu-se astfel și la Pilonul european al drepturilor sociale. CESE propune promovarea unei abordări comune pentru a înțelege sărăcia în domeniul apei la nivelul UE și elaborarea unei definiții cuprinzătoare a acestei noțiuni, fiecare stat membru putând să își elaboreze propria definiție contextuală în conformitate cu definiția europeană. Ar trebui puse la dispoziție fonduri publice pentru dezvoltarea infrastructurii, în special pentru posesorii de proprietăți care nu dispun de resurse și pentru zonele urbane și rurale dezavantajate din punct de vedere social, în care se impune renovarea infrastructurii. |
| --- | --- |

3.3.

CESE invită Comisia și statele membre să aplice o abordare bazată pe drepturi în toate politicile din domeniul apei și să abordeze sărăcia în materie de apă, aliniindu-se astfel și la Pilonul european al drepturilor sociale. CESE propune promovarea unei abordări comune pentru a înțelege sărăcia în domeniul apei la nivelul UE și elaborarea unei definiții cuprinzătoare a acestei noțiuni, fiecare stat membru putând să își elaboreze propria definiție contextuală în conformitate cu definiția europeană. Ar trebui puse la dispoziție fonduri publice pentru dezvoltarea infrastructurii, în special pentru posesorii de proprietăți care nu dispun de resurse și pentru zonele urbane și rurale dezavantajate din punct de vedere social, în care se impune renovarea infrastructurii.

| 3.4. | CESE subliniază că „tranziția justă” nu se referă doar la finanțarea tranziției. Ea are drept obiectiv, de asemenea, să creeze condiții de muncă decente, locuri de muncă de calitate și securitate socială, precum și să mențină competitivitatea întreprinderilor europene, necesitând măsuri specifice la toate nivelurile, îndeosebi la nivel regional. |
| --- | --- |

3.4.

CESE subliniază că „tranziția justă” nu se referă doar la finanțarea tranziției. Ea are drept obiectiv, de asemenea, să creeze condiții de muncă decente, locuri de muncă de calitate și securitate socială, precum și să mențină competitivitatea întreprinderilor europene, necesitând măsuri specifice la toate nivelurile, îndeosebi la nivel regional.

| 3.5. | Tot mai multe regiuni din UE se confruntă cu deficitul de apă (14). Acest lucru arată cât de necesară este extinderea unei infrastructuri de apă reziliente și, în special, crearea de capacități de stocare. În cazul unui posibil deficit de apă, este necesar să se asigure aprovizionarea cu apă pentru oameni și pentru nevoile lor elementare și trebuie să i se acorde prioritate față de utilizarea apei în industrie, turism și agricultură. Acest lucru trebuie să fie garantat de statele membre pentru a preveni conflictele legate de apă, pe care le observăm deja în alte zone ale lumii. Aceasta determină necesitatea stringentă a unui pact albastru european, atât cu scopul de a ține seama mai bine în viitor de disponibilitatea și repartizarea apei, cât și pentru consolidarea cercetării și inovării. |
| --- | --- |

3.5.

Tot mai multe regiuni din UE se confruntă cu deficitul de apă (14

Calitatea și purificarea apei

Calitatea și purificarea apei

| 3.6. | CESE solicită o mai bună punere în aplicare a principiilor precauției și „poluatorul plătește”, în vederea îmbunătățirii calității apei și a transferului costurilor la poluator, nu la consumator. Apa subterană trebuie să aibă calitatea apei potabile, pentru evitarea costurilor mari și a consumului mare de energie pe care le implică epurarea apei potabile. |
| --- | --- |

3.6.

CESE solicită o mai bună punere în aplicare a principiilor precauției și „poluatorul plătește”, în vederea îmbunătățirii calității apei și a transferului costurilor la poluator, nu la consumator. Apa subterană trebuie să aibă calitatea apei potabile, pentru evitarea costurilor mari și a consumului mare de energie pe care le implică epurarea apei potabile.

| 3.7. | Apa reziduală din agricultură, din sectorul alimentar și din industrie în special sunt una dintre cauzele poluării difuze cu nitrați și pesticide, astfel că adesea apa subterană nu are o stare chimică bună. Dispozițiile legale din sectorul agricol (de exemplu, PAC), industrial și chimic (de exemplu, Regulamentul privind pesticidele), trebuie deci să fie de așa natură încât să se evite impactul asupra ecosistemelor. |
| --- | --- |

3.7.

Apa reziduală din agricultură, din sectorul alimentar și din industrie în special sunt una dintre cauzele poluării difuze cu nitrați și pesticide, astfel că adesea apa subterană nu are o stare chimică bună. Dispozițiile legale din sectorul agricol (de exemplu, PAC), industrial și chimic (de exemplu, Regulamentul privind pesticidele), trebuie deci să fie de așa natură încât să se evite impactul asupra ecosistemelor.

Utilizarea apei și apele uzate

Utilizarea apei și apele uzate

| 3.8. | CESE subliniază provocările importante întâmpinate de administrațiile locale în domeniul dezvoltării și întreținerii corpurilor hidrice. Pentru a le face față, cooperarea între administrații ar trebui dezvoltată în continuare și facilitată semnificativ, cu scopul de a se consolida prestarea de servicii de aprovizionare cu apă și de evacuare a apelor uzate, precum și de dezvoltare și întreținere a apei și cu scopul de a se asigura permanent eficiența economică a acestor servicii de interes general în regiunile rurale. Prin urmare, CESE invită Comisia să extindă marja de manevră juridică, în special în privința achizițiilor publice. |
| --- | --- |

3.8.

CESE subliniază provocările importante întâmpinate de administrațiile locale în domeniul dezvoltării și întreținerii corpurilor hidrice. Pentru a le face față, cooperarea între administrații ar trebui dezvoltată în continuare și facilitată semnificativ, cu scopul de a se consolida prestarea de servicii de aprovizionare cu apă și de evacuare a apelor uzate, precum și de dezvoltare și întreținere a apei și cu scopul de a se asigura permanent eficiența economică a acestor servicii de interes general în regiunile rurale. Prin urmare, CESE invită Comisia să extindă marja de manevră juridică, în special în privința achizițiilor publice.

| 3.9. | Comisia estimează costurile totale pentru noua revizuire a Directivei privind epurarea apelor uzate urbane la peste 3,8 miliarde EUR anual. Aceste costuri ar fi suportate în mare parte de gospodării (15), ceea ce înseamnă o nouă creștere a costurilor de salubritate, care va fi resimțită acut în special de grupurile sociale cele mai vulnerabile din punct de vedere financiar. Așadar, CESE solicită repartizarea costurilor și a câștigurilor generate astfel încât ele să nu fie suportate de gospodării. |
| --- | --- |

3.9.

Comisia estimează costurile totale pentru noua revizuire a Directivei privind epurarea apelor uzate urbane la peste 3,8 miliarde EUR anual. Aceste costuri ar fi suportate în mare parte de gospodării (15

| 3.10. | CESE consideră că pierderile de apă cauzate de scurgerile din rețele, care, în anumite state membre ale UE se situează la peste 20 % (16), precum și de risipa de apă din agricultură, industrie, construcții și turism trebuie reduse considerabil. Aceste sectoare pot contribui la soluționarea problemei prin consolidarea cercetării și inovării referitoare la practicile de utilizare eficientă a apei și printr-o mai bună punere în aplicare a cunoștințelor existente (de exemplu, irigarea prin picurare, cultivarea culturilor cu consum mic de apă, consolidarea economiei circulare, adaptarea producției alimentare la condițiile locale specifice etc.). |
| --- | --- |

3.10.

CESE consideră că pierderile de apă cauzate de scurgerile din rețele, care, în anumite state membre ale UE se situează la peste 20 % (16

| 3.11. | Cetățenii informați fac mai mare economie de apă în gospodărie. Prin urmare, CESE salută expres extinderea, în legislația UE, a obligațiilor de informare ale operatorilor rețelelor de apă potabilă și de evacuare a apelor uzate față de gospodării. |
| --- | --- |

3.11.

Cetățenii informați fac mai mare economie de apă în gospodărie. Prin urmare, CESE salută expres extinderea, în legislația UE, a obligațiilor de informare ale operatorilor rețelelor de apă potabilă și de evacuare a apelor uzate față de gospodării.

Căi navigabile

Căi navigabile

| 3.12. | Criza climatică are un impact considerabil asupra căilor navigabile la nivel mondial. În special, scăderea nivelului apei în râuri, schimbarea regimului precipitațiilor și evenimentele meteorologie extreme tot mai frecvente și ridicarea nivelului mării au consecințe asupra transportului de mărfuri și de persoane. |
| --- | --- |

3.12.

Criza climatică are un impact considerabil asupra căilor navigabile la nivel mondial. În special, scăderea nivelului apei în râuri, schimbarea regimului precipitațiilor și evenimentele meteorologie extreme tot mai frecvente și ridicarea nivelului mării au consecințe asupra transportului de mărfuri și de persoane.

| 3.13. | Adâncimile navigabile se reduc, iar infrastructura porturilor și a ecluzelor trebuie adaptată la noile realități. Aceasta implică costuri mai ridicate și un timp de așteptare mai lung pentru nave, ceea ce încetinește transportul de mărfuri. |
| --- | --- |

3.13.

Adâncimile navigabile se reduc, iar infrastructura porturilor și a ecluzelor trebuie adaptată la noile realități. Aceasta implică costuri mai ridicate și un timp de așteptare mai lung pentru nave, ceea ce încetinește transportul de mărfuri.

| 3.14. | Este necesar să se adopte măsuri pentru adaptarea infrastructurii portuare și a ecluzelor și pentru o mai bună proiectare a canalelor de navigație artificiale și a rutelor de navigație, pentru siguranța și eficiența viitoare a transportului pe căile navigabile. |
| --- | --- |

3.14.

Este necesar să se adopte măsuri pentru adaptarea infrastructurii portuare și a ecluzelor și pentru o mai bună proiectare a canalelor de navigație artificiale și a rutelor de navigație, pentru siguranța și eficiența viitoare a transportului pe căile navigabile.

| 3.15. | CESE consideră că este esențial să se extindă și să se conecteze mai bine căile navigabile din UE. Și intermodalitatea, astfel cum este tratată în avizul TEN/764 (17), trebuie luată în considerare în acest scop. |
| --- | --- |

3.15.

CESE consideră că este esențial să se extindă și să se conecteze mai bine căile navigabile din UE. Și intermodalitatea, astfel cum este tratată în avizul TEN/764 (17

Energia

Energia

| 3.16. | Situația de pe piețele energiei din luna august 2022 a arătat că, din cauza crizei climatice, nu există niciodată o sursă de energie 100 % fiabilă. Astfel, se constată impactul secetei asupra producției de energie din hidrocentrale și centralele nucleare. |
| --- | --- |

3.16.

Situația de pe piețele energiei din luna august 2022 a arătat că, din cauza crizei climatice, nu există niciodată o sursă de energie 100 % fiabilă. Astfel, se constată impactul secetei asupra producției de energie din hidrocentrale și centralele nucleare.

| 3.17. | CESE salută eforturile de utilizare a energiei hidraulice pentru generarea și stocarea durabilă a energiei electrice, însă constată că, din cauza deficitului de apă provocat de criza climatică, există un impact negativ pe termen lung asupra generării și stocării energiei electrice. Din această cauză, producția scade, ceea ce poate prejudicia, de asemenea, rețeaua de energie electrică. Extinderea surselor de energie durabile trebuie sprijinită în continuare și încurajată să avanseze rapid în special în sectorul energiei solare și eoliene, pentru a putea compensa eventualele colapsuri din hidrocentrale. |
| --- | --- |

3.17.

CESE salută eforturile de utilizare a energiei hidraulice pentru generarea și stocarea durabilă a energiei electrice, însă constată că, din cauza deficitului de apă provocat de criza climatică, există un impact negativ pe termen lung asupra generării și stocării energiei electrice. Din această cauză, producția scade, ceea ce poate prejudicia, de asemenea, rețeaua de energie electrică. Extinderea surselor de energie durabile trebuie sprijinită în continuare și încurajată să avanseze rapid în special în sectorul energiei solare și eoliene, pentru a putea compensa eventualele colapsuri din hidrocentrale.

| 3.18. | CESE observă că electrificarea transporturilor poate, de asemenea, să sporească consumul de apă, deoarece electroliții utilizați în producția de baterii necesită o cantitate semnificativă de apă. Prin urmare, dezvoltarea fabricilor de baterii necesită o planificare atentă. |
| --- | --- |

3.18.

CESE observă că electrificarea transporturilor poate, de asemenea, să sporească consumul de apă, deoarece electroliții utilizați în producția de baterii necesită o cantitate semnificativă de apă. Prin urmare, dezvoltarea fabricilor de baterii necesită o planificare atentă.

| 3.19. | CESE observă că sursele regenerabile de energie necesită, în general, mai puțină apă decât extracția și prelucrarea combustibililor fosili tradiționali; cu toate acestea, există o sursă de energie regenerabilă care implică un consum semnificativ de apă, și anume biocombustibilii. Irigarea și prelucrarea culturilor destinate producției de biocombustibili necesită o cantitate mare de apă, care trebuie asigurată cu ajutorul infrastructurii de apă și al rețelelor de distribuție. |
| --- | --- |

3.19.

CESE observă că sursele regenerabile de energie necesită, în general, mai puțină apă decât extracția și prelucrarea combustibililor fosili tradiționali; cu toate acestea, există o sursă de energie regenerabilă care implică un consum semnificativ de apă, și anume biocombustibilii. Irigarea și prelucrarea culturilor destinate producției de biocombustibili necesită o cantitate mare de apă, care trebuie asigurată cu ajutorul infrastructurii de apă și al rețelelor de distribuție.

| 3.20. | CESE subliniază că, pentru generarea nucleară de energie electrică, sunt necesare cantități mari de apă de răcire. Criza climatică determină creșterea temperaturilor și reduce totodată nivelul apelor curgătoare. Odată cu creșterea temperaturilor, centralele nucleare sunt obligate să își scadă capacitatea din cauza deficitului de apă. În plus, evacuarea apei de răcire prea caldă crește oxigenarea apelor curgătoare, cu consecințe negative asupra ecosistemului acvatic și a biodiversității (18). |
| --- | --- |

3.20.

CESE subliniază că, pentru generarea nucleară de energie electrică, sunt necesare cantități mari de apă de răcire. Criza climatică determină creșterea temperaturilor și reduce totodată nivelul apelor curgătoare. Odată cu creșterea temperaturilor, centralele nucleare sunt obligate să își scadă capacitatea din cauza deficitului de apă. În plus, evacuarea apei de răcire prea caldă crește oxigenarea apelor curgătoare, cu consecințe negative asupra ecosistemului acvatic și a biodiversității (18

4.   Observații specifice

Observații specifice

| 4.1. | CESE critică incoerența dintre politica UE în domeniul apei și alte politici ale UE și solicită Comisiei să aducă îmbunătățiri pentru a evita măsurile contradictorii și conflictele între obiectivele urmărite. |
| --- | --- |

4.1.

CESE critică incoerența dintre politica UE în domeniul apei și alte politici ale UE și solicită Comisiei să aducă îmbunătățiri pentru a evita măsurile contradictorii și conflictele între obiectivele urmărite.

| 4.2. | CESE salută decizia Comisiei în cadrul noii revizuiri a Directivei privind apa potabilă de a menține pierderile de apă din conducte la cel mai scăzut nivel posibil (19). CESE atrage atenția asupra nevoii urgente de măsuri rapide și de investiții publice și private în infrastructura de alimentare cu apă pentru a evita pierderile de apă și pentru a asigura reziliența și durabilitatea pe termen lung a principalelor infrastructuri de apă. Atunci când apar scurgeri de apă, acestea trebuie tratate ca o urgență. În astfel de cazuri, personalul specializat și echipamentele sunt esențiale pentru a opri rapid scurgerile. |
| --- | --- |

4.2.

CESE salută decizia Comisiei în cadrul noii revizuiri a Directivei privind apa potabilă de a menține pierderile de apă din conducte la cel mai scăzut nivel posibil (19

| 4.3. | În ceea ce privește finanțarea proiectelor de infrastructură, regulile bugetare stricte au reprezentat constant principala barieră pentru autoritățile publice. Prin urmare, trebuie să se vizeze exceptarea proiectelor care au legătură cu Pactul verde european, independența energetică și sectorul digital de la toate reglementările care împiedică astfel de investiții publice. În conformitate cu avizele anterioare (20), CESE recomandă, prin urmare, aplicarea „regulii de aur” în cazul investițiilor publice. |
| --- | --- |

4.3.

În ceea ce privește finanțarea proiectelor de infrastructură, regulile bugetare stricte au reprezentat constant principala barieră pentru autoritățile publice. Prin urmare, trebuie să se vizeze exceptarea proiectelor care au legătură cu Pactul verde european, independența energetică și sectorul digital de la toate reglementările care împiedică astfel de investiții publice. În conformitate cu avizele anterioare (20

| 4.4. | CESE susține propunerea de revizuire a Directivelor 2006/118/CE (21) și 2008/105/CE (22), precum și introducerea de valori-prag pentru compușii perfluorurați (PFC) și pentru microplastice. Într-un raport special al Curții de Conturi Europene, se atrage atenția asupra aplicării inconsecvente a principiului „poluatorul plătește” în domeniul apei, în pofida costurilor considerabile de operare și de investiții (23). |
| --- | --- |

4.4.

CESE susține propunerea de revizuire a Directivelor 2006/118/CE (21

22

23

| 4.5. | CESE arată că, pentru menținerea și extinderea unei infrastructuri de apă durabile și rezistente și a rețelelor de distribuție, este nevoie de forță de muncă calificată și mai ales de specialiști, precum și de gestionarea adecvată a cunoștințelor, cu alte cuvinte de activități strategice și operaționale care optimizează utilizarea cunoștințelor. CESE solicită crearea structurilor și a condițiilor de muncă necesare pentru evitarea neajunsurilor din acest sector și pentru disponibilitatea unui personal suficient pentru implementarea măsurilor necesare. |
| --- | --- |

4.5.

CESE arată că, pentru menținerea și extinderea unei infrastructuri de apă durabile și rezistente și a rețelelor de distribuție, este nevoie de forță de muncă calificată și mai ales de specialiști, precum și de gestionarea adecvată a cunoștințelor, cu alte cuvinte de activități strategice și operaționale care optimizează utilizarea cunoștințelor. CESE solicită crearea structurilor și a condițiilor de muncă necesare pentru evitarea neajunsurilor din acest sector și pentru disponibilitatea unui personal suficient pentru implementarea măsurilor necesare.

| 4.6. | CESE observă că, odată cu digitalizarea avansată din domeniul apei, cresc și riscurile legate de securitate și protecția datelor. Prin urmare, trebuie să se asigure că prelucrarea datelor colectate respectă cel mai înalt nivel normativ posibil. Totodată, securitatea cibernetică trebuie să aibă un rol central și în ceea ce privește infrastructurile de apă și rețelele de distribuție a apei, având în vedere amenințările tot mai mari reprezentate de atacurile cibernetice asupra infrastructurii vitale. |
| --- | --- |

4.6.

CESE observă că, odată cu digitalizarea avansată din domeniul apei, cresc și riscurile legate de securitate și protecția datelor. Prin urmare, trebuie să se asigure că prelucrarea datelor colectate respectă cel mai înalt nivel normativ posibil. Totodată, securitatea cibernetică trebuie să aibă un rol central și în ceea ce privește infrastructurile de apă și rețelele de distribuție a apei, având în vedere amenințările tot mai mari reprezentate de atacurile cibernetice asupra infrastructurii vitale.

| 4.7. | În multe state membre, întreprinderile implicate în producția și distribuția apei potabile, precum și în gestionarea apelor uzate și purificarea apei nu sunt integrate (aproape) deloc. CESE consideră că plasarea conducerii și a gestionării în mâinile unei singure organizații publice ar contribui la reducerea costurilor și la creșterea eficienței. |
| --- | --- |

4.7.

În multe state membre, întreprinderile implicate în producția și distribuția apei potabile, precum și în gestionarea apelor uzate și purificarea apei nu sunt integrate (aproape) deloc. CESE consideră că plasarea conducerii și a gestionării în mâinile unei singure organizații publice ar contribui la reducerea costurilor și la creșterea eficienței.

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  A se vedea, de exemplu, Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – REPowerEU Plan (Planul REPowerEU) [COM(2022) 230 final] și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/241 în ceea ce privește capitolele privind REPowerEU din planurile de redresare și reziliență și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/1060, a Regulamentului (UE) 2021/2115, a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 [COM(2022) 231 final – 2022/0164 (COD)] (JO C 486, 21.12.2022, p. 185), Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Investițiile publice în infrastructura energetică ca parte a soluției la problemele climatice” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 486, 21.12.2022, p. 67) și Avizul Comitetului Economic și Social European privind „O viziune strategică privind tranziția energetică în sprijinul autonomiei strategice a UE” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 75, 28.2.2023, p. 102) etc.

1

(2)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

2

(3)  https://www.aquapublica.eu/sites/default/files/article/file/20230310_Joint%20statement_EPR%20scheme.pdf

3

(4)  https://www.un.org/Depts/german/gv-64/band3/ar64292.pdf

4

(5)  Directiva (UE) 2020/2184 a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2020 privind calitatea apei destinate consumului uman (JO L 435, 23.12.2020, p. 1).

5

(6)  Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale (JO L 135, 30.5.1991, p. 40).

6

(7)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/qanda_22_6281

7

(8)  https://wires.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.1002/wat2.1633

8

(9)  Europe’s next crisis: Water – POLITICO (Următoarea criză a Europei: apa).

9

(10)  Getzner, Köhler, Krisch, Plank (2018) – raport final (versiunea lungă): Vergleich europäischer Systeme der Wasserversorgung und Abwasserentsorgung [O comparație a sistemelor europene de alimentare cu apă și de salubrizare]. În: Informationen zur Umweltpolitik, 197.

10

Informationen zur Umweltpolitik

https://emedien.arbeiterkammer.at/viewer/ppnresolver?id=AC15177626

(11)  https://www.epsu.org/search?f%5B0%5D=policies%3A56

11

(12)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1), considerentul 1.

12

(13)  https://right2water.eu/

13

(14)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC133025

14

(15)  Distribuția în conformitate cu evaluarea impactului: 51 % gospodării, 22 % cheltuieli publice și 27 % industrie.

15

(16)  https://emedien.arbeiterkammer.at/viewer/ppnresolver?id=AC15249737

16

(17)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport, de modificare a Regulamentului (UE) 2021/1153 și a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1315/2013 [COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD)] (JO C 75, 28.2.2023, p. 190).

17

(18)  https://www.dw.com/de/wie-k%C3%BChlen-hei%C3%9Fe-l%C3%A4nder-ihre-kernkraftwerke/a-49758541

18

(19)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:32020L2184

19

(20)  A se vedea nota de subsol 1.

20

(21)  Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării (JO L 372, 27.12.2006, p. 19).

21

(22)  Directiva 2008/105/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei, de modificare și de abrogare a Directivelor 82/176/CEE, 83/513/CEE, 84/156/CEE, 84/491/CEE, 86/280/CEE ale Consiliului și de modificare a Directivei 2000/60/CE (JO L 348, 24.12.2008, p. 84).

22

(23)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_12/SR_polluter_pays_principle_EN.pdf

23

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/94

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Publicitatea prin intermediul influențatorilor și impactul său asupra consumatorilor”

(aviz exploratoriu la solicitarea Președinției spaniole)

(2023/C 349/15)

| Raportor: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |
| Coraportor: | Stefano PALMIERI |

Raportor:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Coraportor:

Stefano PALMIERI

Stefano PALMIERI

| Sesizare | Președinția spaniolă a Consiliului Uniunii Europene, 7.2.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 29.6.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 13.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 179/0/3 |

Sesizare

Președinția spaniolă a Consiliului Uniunii Europene, 7.2.2023

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

29.6.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

179/0/3

1.   Concluzii si recomandări

Concluzii si recomandări

| 1.1. | Unul dintre cele mai tipice fenomene de transformare cu care se confruntă sectorul audiovizual și al comunicațiilor electronice este puterea crescândă a așa-numiților influențatori, un tip de utilizatori generatori de conținut online care difuzează mesaje în mod sistematic și utilizează formate diferite (materiale video, comentarii, fotografii), căpătând o importanță deosebită în rândul publicului-țintă căruia se adresează. |
| --- | --- |

1.1.

Unul dintre cele mai tipice fenomene de transformare cu care se confruntă sectorul audiovizual și al comunicațiilor electronice este puterea crescândă a așa-numiților influențatori, un tip de utilizatori generatori de conținut online care difuzează mesaje în mod sistematic și utilizează formate diferite (materiale video, comentarii, fotografii), căpătând o importanță deosebită în rândul publicului-țintă căruia se adresează.

| 1.2. | Deși nu există o reglementare specifică la nivel european pentru activitatea creatorilor de conținut/influențatorilor, legislația existentă oferă un nivel adecvat de protecție față de dubla activitate pe care creatorii de conținut/influențatorii o pot desfășura pe piața internă: în principal ca agenți de publicitate (și comercianți) și ca vânzători/producători. |
| --- | --- |

1.2.

Deși nu există o reglementare specifică la nivel european pentru activitatea creatorilor de conținut/influențatorilor, legislația existentă oferă un nivel adecvat de protecție față de dubla activitate pe care creatorii de conținut/influențatorii o pot desfășura pe piața internă: în principal ca agenți de publicitate (și comercianți)

vânzători/producători

| 1.3. | Pe baza acestei legislații, diferite state membre și-au elaborat propria legislație ca răspuns la provocarea reprezentată de acest fenomen, care permite autorităților naționale de reglementare să își exercite competențele de supraveghere, de control și, după caz, de sancționare. |
| --- | --- |

1.3.

Pe baza acestei legislații, diferite state membre și-au elaborat propria legislație ca răspuns la provocarea reprezentată de acest fenomen, care permite autorităților naționale de reglementare să își exercite competențele de supraveghere, de control și, după caz, de sancționare.

| 1.4. | În orice caz, având în vedere evoluțiile constante din acest domeniu, Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că este necesar să se ia măsuri pentru a asigura un tratament armonizat al activităților ilegale „specifice” ale creatorilor de conținut/influențatorilor din UE, cu obligații la fel de specifice pentru administratorii platformelor și ai rețelelor sociale în care își desfășoară activitatea, și pentru creatorii de conținut/influențatorii (rezidenți în UE și rezidenți din afara UE). |
| --- | --- |

1.4.

În orice caz, având în vedere evoluțiile constante din acest domeniu, Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că este necesar să se ia măsuri pentru a asigura un tratament armonizat al activităților ilegale „specifice” ale creatorilor de conținut/influențatorilor din UE, cu obligații la fel de specifice pentru administratorii platformelor și ai rețelelor sociale

creatorii de conținut/influențatorii

| 1.5. | CESE solicită ca administratorii platformelor și ai rețelelor sociale:






  — | să fie răspunzători solidar pentru conținutul ilegal publicat de creatorii de conținut/influențatori; |
| --- | --- | --- |

1.5.

CESE solicită ca administratorii platformelor și ai rețelelor sociale:

—

să fie răspunzători solidar pentru conținutul ilegal publicat de creatorii de conținut/influențatori;

| — | să aibă obligația – în toate cazurile de raportare a activităților ilegale desfășurate de creatorii de conținut/influențatori – de a lua măsurile necesare pentru a neutraliza comunicarea online ilicită și de a raporta autorității competente activitatea ilegală desfășurată de creatorii de conținut/influențatori; |
| --- | --- |

—

să aibă obligația – în toate cazurile de raportare a activităților ilegale desfășurate de creatorii de conținut/influențatori – de a lua măsurile necesare pentru a neutraliza comunicarea online ilicită și de a raporta autorității competente activitatea ilegală desfășurată de creatorii de conținut/influențatori;

| — | să solicite tuturor creatorilor de conținut/influențatorilor care își desfășoară activitatea în afara UE să identifice o răspundere juridică clară pe teritoriul UE și să dețină o asigurare de răspundere civilă profesională pentru face față unor posibile daune cauzate de un comportament ilegal. |
| --- | --- |

—

să solicite tuturor creatorilor de conținut/influențatorilor care își desfășoară activitatea în afara UE să identifice o răspundere juridică clară pe teritoriul UE și să dețină o asigurare de răspundere civilă profesională pentru face față unor posibile daune cauzate de un comportament ilegal.

| 1.6. | CESE consideră că acest tratament armonizat la nivel european al influențatorilor ar trebui să țină seama, cel puțin, de criterii precum cele ce urmează:






  — | să se identifice caracterul publicitar al mesajelor lor cu intenție comercială prin indicatori și avertismente clare, evitându-se publicitatea mascată; |
| --- | --- | --- |

1.6.

CESE consideră că acest tratament armonizat la nivel european al influențatorilor ar trebui să țină seama, cel puțin, de criterii precum cele ce urmează:

—

să se identifice caracterul publicitar al mesajelor lor cu intenție comercială prin indicatori și avertismente clare, evitându-se publicitatea mascată;

| — | să se asigure că aceste mesaje respectă reglementările sectoriale, pentru a garanta protecția sănătății și siguranței consumatorilor și a utilizatorilor, în special a minorilor și a altor grupuri vulnerabile; |
| --- | --- |

—

să se asigure că aceste mesaje respectă reglementările sectoriale, pentru a garanta protecția sănătății și siguranței consumatorilor și a utilizatorilor, în special a minorilor și a altor grupuri vulnerabile;

| — | să se considere drept o infracțiune nerespectarea reglementărilor de către influențatori, fără a aduce atingere răspunderii solidare a vânzătorilor/producătorilor și a platformelor și rețelelor sociale. |
| --- | --- |

—

să se considere drept o infracțiune nerespectarea reglementărilor de către influențatori, fără a aduce atingere răspunderii solidare a vânzătorilor/producătorilor și a platformelor și rețelelor sociale.

| 1.7. | De asemenea, este necesar să se acorde o atenție deosebită utilizării unor modele obscure, utilizării abuzive sau calomnioase a mărcilor, produselor financiare neautorizate, furtului de identitate sau falșilor influențatori care exploatează imaginea unor persoane cunoscute fără știrea acestora, situații din ce în ce mai frecvente, mai ales în domeniul investițiilor financiare și al criptomonedelor. Acestea sunt comportamente ilegale care pot deveni din ce în ce mai sofisticate și răspândite din cauza utilizării inteligenței artificiale și care trebuie să fie combătute în mod eficace. |
| --- | --- |

1.7.

De asemenea, este necesar să se acorde o atenție deosebită utilizării unor modele obscure, utilizării abuzive sau calomnioase a mărcilor, produselor financiare neautorizate, furtului de identitate sau falșilor influențatori care exploatează imaginea unor persoane cunoscute fără știrea acestora, situații din ce în ce mai frecvente, mai ales în domeniul investițiilor financiare și al criptomonedelor. Acestea sunt comportamente ilegale care pot deveni din ce în ce mai sofisticate și răspândite din cauza utilizării inteligenței artificiale și care trebuie să fie combătute în mod eficace.

| 1.8. | CESE propune ca această armonizare normativă să fie clarificată și pusă în aplicare fără a se împiedica instituirea, în mod complementar, a unor cadre de coreglementare. La această coreglementare trebuie să participe influențatorii, agenții acestora și asociațiile lor reprezentative; industria și producătorii; asociațiile de autoreglementare în domeniul publicității, de consumatori și de utilizatori, partenerii sociali și organizațiile societății civile, precum și autoritățile de reglementare. |
| --- | --- |

1.8.

CESE propune ca această armonizare normativă să fie clarificată și pusă în aplicare fără a se împiedica instituirea, în mod complementar, a unor cadre de coreglementare. La această coreglementare trebuie să participe influențatorii, agenții acestora și asociațiile lor reprezentative; industria și producătorii; asociațiile de autoreglementare în domeniul publicității, de consumatori și de utilizatori, partenerii sociali și organizațiile societății civile, precum și autoritățile de reglementare.

| 1.9. | Pentru CESE, există o serie de aspecte legate de activitatea creatorilor de conținut/influențatorilor, cum ar fi locul lor în dreptul muncii, aspecte legate de impozitul pe venit, taxa pe valoarea adăugată, precum și activitatea specifică a copiilor influențatori, care ar trebui analizată cu atenție la nivelul UE. |
| --- | --- |

1.9.

Pentru CESE, există o serie de aspecte legate de activitatea creatorilor de conținut/influențatorilor, cum ar fi locul lor în dreptul muncii, aspecte legate de impozitul pe venit, taxa pe valoarea adăugată, precum și activitatea specifică a copiilor influențatori, care ar trebui analizată cu atenție la nivelul UE.

2.   Observații generale

Observații generale

| 2.1. | Unul dintre fenomenele care caracterizează într-o mare măsură transformarea digitală din domeniul audiovizual și al comunicațiilor electronice în ultimul deceniu constă în proliferarea anumitor generatori de conținuturi care, aparent în mod privat, își difuzează mesajele în mod sistematic și în diferite formate (materiale video, comentarii, fotografii) prin intermediul platformelor de internet, al rețelelor sociale și al serviciilor de transmitere de mesaje electronice. Atunci când acești generatori de conținut au un număr mare de adepți fideli, ei se transformă în influențatori, noțiune care, în domeniul publicității, poate fi definită ca „un creator de conținut cu intenție comercială, care construiește o relație bazată pe încredere și autenticitate cu publicul său (în principal pe platformele de comunicare socială) și menține contacte online cu actori comerciali prin diferite modele de afaceri în scopuri de remunerare” (1). |
| --- | --- |

2.1.

Unul dintre fenomenele care caracterizează într-o mare măsură transformarea digitală din domeniul audiovizual și al comunicațiilor electronice în ultimul deceniu constă în proliferarea anumitor generatori de conținuturi care, aparent în mod privat, își difuzează mesajele în mod sistematic și în diferite formate (materiale video, comentarii, fotografii) prin intermediul platformelor de internet, al rețelelor sociale și al serviciilor de transmitere de mesaje electronice. Atunci când acești generatori de conținut au un număr mare de adepți fideli, ei se transformă în influențatori, noțiune care, în domeniul publicității, poate fi definită ca „un creator de conținut cu intenție comercială, care construiește o relație bazată pe încredere și autenticitate cu publicul său (în principal pe platformele de comunicare socială) și menține contacte online cu actori comerciali prin diferite modele de afaceri în scopuri de remunerare” (1

| 2.2. | Relația dintre influențatori și adepți – caracterizată de o percepție a proximității, autenticității și încrederii – are un impact direct și indirect asupra atitudinii lor față de mărci și asupra luării deciziilor de cumpărare în scop de consum ale adepților. Acest lucru este valabil în special pentru copiii, tinerii și consumatorii cu un nivel scăzut de educație și/sau cu venituri mici și cu un nivel scăzut de alfabetizare mediatică și informațională. |
| --- | --- |

2.2.

Relația dintre influențatori și adepți – caracterizată de o percepție a proximității, autenticității și încrederii – are un impact direct și indirect asupra atitudinii lor față de mărci și asupra luării deciziilor de cumpărare în scop de consum ale adepților. Acest lucru este valabil în special pentru copiii, tinerii și consumatorii cu un nivel scăzut de educație și/sau cu venituri mici și cu un nivel scăzut de alfabetizare mediatică și informațională.

| 2.3. | În domeniul specific al comunicărilor comerciale, utilizarea influențatorilor care recomandă produse și mărci le permite companiilor care-și fac publicitate să beneficieze de impactul și de reputația lor, în contextul așa-numitului „marketing de influență”, în special în rândul tinerilor, la care se ajunge mai greu prin mijloacele de comunicare în masă mai tradiționale. Totodată, utilizarea influențatorilor le permite acestor companii să aibă o mai mare libertate în dezvoltarea unor argumente pe care nu le-ar folosi în anunțurile lor publicitare convenționale, și care, uneori, eludează legislația. În plus, chiar companiile care își fac publicitate subliniază că specificitatea influențatorilor constă în a avea un grad ridicat de autonomie în construirea mesajului comercial, pe care vânzătorii/producătorii nu îl pot controla întotdeauna. |
| --- | --- |

2.3.

În domeniul specific al comunicărilor comerciale, utilizarea influențatorilor care recomandă produse și mărci le permite companiilor care-și fac publicitate să beneficieze de impactul și de reputația lor, în contextul așa-numitului „marketing de influență”, în special în rândul tinerilor, la care se ajunge mai greu prin mijloacele de comunicare în masă mai tradiționale. Totodată, utilizarea influențatorilor le permite acestor companii să aibă o mai mare libertate în dezvoltarea unor argumente pe care nu le-ar folosi în anunțurile lor publicitare convenționale, și care, uneori, eludează legislația. În plus, chiar companiile care își fac publicitate subliniază că specificitatea influențatorilor constă în a avea un grad ridicat de autonomie în construirea mesajului comercial, pe care vânzătorii/producătorii nu îl pot controla întotdeauna.

| 2.4. | Cu alte cuvinte, deși nu există o reglementare specifică la nivel european pentru activitatea influențatorilor, legislația europeană existentă oferă, în prezent, un nivel adecvat de protecție față de dubla activitate pe care influențatorii o pot desfășura pe piața internă: în principal ca agenți de publicitate (și comercianți) și ca vânzători/producători. |
| --- | --- |

2.4.

Cu alte cuvinte, deși nu există o reglementare specifică la nivel european pentru activitatea influențatorilor, legislația europeană existentă oferă, în prezent, un nivel adecvat de protecție față de dubla activitate pe care influențatorii o pot desfășura pe piața internă: în principal ca agenți de publicitate (și comercianți)

vânzători/producători

| 2.4.1. | În ceea ce îi privește pe influențatori în principal ca agenți de publicitate (și comercianți), la nivelul UE, trebuie menționate:






  — | Directiva privind practicile comerciale neloiale (DPCU) (2), care oferă cadrul juridic pentru abordarea publicității și a practicilor comerciale înșelătoare difuzate de influențatori. Orientările privind interpretarea și aplicarea DPCU
   (3), care clarifică aplicarea DPCU atunci când un influențator acționează în calitate de comerciant sau, alternativ, de persoană care acționează în numele sau în contul unui. În acest context, Comisia verifică în prezent adecvarea din punctul de vedere al echității digitale, care ar trebui să acopere și subiectul influențatorilor (4); |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

În ceea ce îi privește pe influențatori în principal ca agenți de publicitate (și comercianți)

—

Directiva privind practicile comerciale neloiale (DPCU) (2), care oferă cadrul juridic pentru abordarea publicității și a practicilor comerciale înșelătoare difuzate de influențatori. Orientările privind interpretarea și aplicarea DPCU
   (3), care clarifică aplicarea DPCU atunci când un influențator acționează în calitate de comerciant sau, alternativ, de persoană care acționează în numele sau în contul unui. În acest context, Comisia verifică în prezent adecvarea din punctul de vedere al echității digitale, care ar trebui să acopere și subiectul influențatorilor (4);

Directiva privind practicile comerciale neloiale

2

Orientările privind interpretarea și aplicarea DPCU

3

4

| — | Directiva privind comerțul electronic
   (5), care oferă o protecție complementară consumatorilor atunci când influențatorii fac comunicări comerciale pe internet prin intermediul conturilor lor de pe rețelele sociale și al blogurilor lor; |
| --- | --- |

—

Directiva privind comerțul electronic
   (5), care oferă o protecție complementară consumatorilor atunci când influențatorii fac comunicări comerciale pe internet prin intermediul conturilor lor de pe rețelele sociale și al blogurilor lor;

Directiva privind comerțul electronic

5

| — | Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV)
   (6), care introduce noi norme specifice pentru „serviciile de platformă de partajare a materialelor video” și afectează influențatorii atunci când se referă la materiale video generate de utilizatori care sunt difuzate prin intermediul acestor platforme și care pot conține comunicări comerciale. |
| --- | --- |

—

Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV)
   (6), care introduce noi norme specifice pentru „serviciile de platformă de partajare a materialelor video” și afectează influențatorii atunci când se referă la materiale video generate de utilizatori care sunt difuzate prin intermediul acestor platforme și care pot conține comunicări comerciale.

Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV)

6

| 2.4.2. | Pentru influențatorii în calitate de vânzători sau producători, la nivelul UE:






  — | Directiva privind drepturile consumatorilor (CRD) (7); |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Pentru influențatorii în calitate de vânzători sau producători

—

Directiva privind drepturile consumatorilor (CRD) (7);

Directiva privind drepturile consumatorilor

7

| — | Directiva privind conținutul și serviciile digitale
   (8); |
| --- | --- |

—

Directiva privind conținutul și serviciile digitale
   (8);

Directiva privind conținutul și serviciile digitale

8

| — | Directiva privind contractele de vânzare de bunuri
   (9). |
| --- | --- |

—

Directiva privind contractele de vânzare de bunuri
   (9).

Directiva privind contractele de vânzare de bunuri

9

| 2.4.3. | La aceste două domenii specifice de intervenție ale legislației UE se adaugă pachetul de măsuri privind serviciile digitale, cu:






  — | Regulamentul privind serviciile digitale (DSA) (10), pentru o mai mare transparență și responsabilitate în ceea ce privește conținutul serviciilor digitale și protecția consumatorilor; |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

La aceste două domenii specifice de intervenție ale legislației UE se adaugă pachetul de măsuri privind serviciile digitale, cu:

—

Regulamentul privind serviciile digitale (DSA) (10), pentru o mai mare transparență și responsabilitate în ceea ce privește conținutul serviciilor digitale și protecția consumatorilor;

Regulamentul privind serviciile digitale

10

| — | Regulamentul privind piețele digitale (DMA) (11), pentru reglementarea așa-numiților „controlori de acces”, care sunt platforme cu cel puțin 45 de milioane de utilizatori activi lunar. |
| --- | --- |

—

Regulamentul privind piețele digitale (DMA) (11), pentru reglementarea așa-numiților „controlori de acces”, care sunt platforme cu cel puțin 45 de milioane de utilizatori activi lunar.

Regulamentul privind piețele digitale

11

| 2.4.3.1. | Prin DSA, UE definește „conținutul ilegal” ca fiind „orice informație care, [...], inclusiv vânzarea de produse sau furnizarea de servicii, nu este conformă cu dreptul Uniunii sau cu dreptul oricărui stat membru care este conform cu dreptul Uniunii, indiferent de obiectul sau natura exactă a dreptului respectiv”. Cu această nouă definiție, nerespectarea acestor norme poate face ca conținutul să fie ilegal în UE. |
| --- | --- |

2.4.3.1.

Prin DSA, UE definește „conținutul ilegal” ca fiind „orice informație care, [...], inclusiv vânzarea de produse sau furnizarea de servicii, nu este conformă cu dreptul Uniunii sau cu dreptul oricărui stat membru care este conform cu dreptul Uniunii, indiferent de obiectul sau natura exactă a dreptului respectiv”. Cu această nouă definiție, nerespectarea acestor norme poate face ca conținutul să fie ilegal în UE.

| 2.5. | În pofida existenței anumitor norme europene în temeiul cărora comportamentul ilegal al influențatorilor (în calitate de agenți de publicitate sau de vânzători/producători) poate fi reglementat de diferitele state membre, este necesar să se intervină în diverse moduri:






  — | adoptarea unei legislații specifice privind influențatorii; |
| --- | --- | --- |

2.5.

În pofida existenței anumitor norme europene în temeiul cărora comportamentul ilegal al influențatorilor (în calitate de agenți de publicitate sau de vânzători/producători) poate fi reglementat de diferitele state membre, este necesar să se intervină în diverse moduri:

—

adoptarea unei legislații specifice privind influențatorii;

| — | punerea în aplicare a legislației existente privind protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a legislației existente privind protecția consumatorilor;

| — | publicarea unor ghiduri și coduri de conduită pentru a stabili bune practici; |
| --- | --- |

—

publicarea unor ghiduri și coduri de conduită pentru a stabili bune practici;

| — | utilizarea unor instrumente digitale de control și de asigurare a respectării legii; |
| --- | --- |

—

utilizarea unor instrumente digitale de control și de asigurare a respectării legii;

| — | posibilități de formare și certificare a influențatorilor; |
| --- | --- |

—

posibilități de formare și certificare a influențatorilor;

| — | sensibilizarea și sprijinirea consumatorilor; |
| --- | --- |

—

sensibilizarea și sprijinirea consumatorilor;

| — | facilitarea conformității pe platforme prin instrumente standardizate de diseminare. |
| --- | --- |

—

facilitarea conformității pe platforme prin instrumente standardizate de diseminare.

| 2.6. | Având în vedere contextul specific și în continuă evoluție în care își desfășoară activitatea creatorii de conținut/influențatorii, CESE consideră că, în pofida legislației europene existente, este necesar să se ia măsuri pentru a se asigura o punere în aplicare uniformă a reglementărilor ad-hoc care vizează combaterea activităților ilegale specifice ale influențatorilor în UE. Această poziție a CESE este demonstrată de faptul că Comisia evaluează oportunitatea adoptării unei legislații ad-hoc. |
| --- | --- |

2.6.

Având în vedere contextul specific și în continuă evoluție în care își desfășoară activitatea creatorii de conținut/influențatorii, CESE consideră că, în pofida legislației europene existente, este necesar să se ia măsuri pentru a se asigura o punere în aplicare uniformă a reglementărilor ad-hoc care vizează combaterea activităților ilegale specifice ale influențatorilor în UE. Această poziție a CESE este demonstrată de faptul că Comisia evaluează oportunitatea adoptării unei legislații ad-hoc.

| 2.7. | Același proces de reflecție se desfășoară de mai mulți ani în rândul guvernelor, autorităților europene și naționale de reglementare, precum și în rândul asociațiilor de consumatori și utilizatori și al organismelor societății civile (12). Acest lucru a condus la diverse inițiative juridice în diferite țări (13), cum ar fi Franța, Belgia (Flandra) sau Spania, precum și în domeniul autoreglementării și coreglementării la nivel european (14) și la nivelul statelor membre. De asemenea, această situație explică interesul manifestat de guvernul spaniol, în cadrul perioadei în care va deține Președinția Uniunii Europene, de a solicita CESE prezentul aviz exploratoriu privind publicitatea realizată prin intermediul influențatorilor și impactul acesteia asupra consumatorilor. |
| --- | --- |

2.7.

Același proces de reflecție se desfășoară de mai mulți ani în rândul guvernelor, autorităților europene și naționale de reglementare, precum și în rândul asociațiilor de consumatori și utilizatori și al organismelor societății civile (12

13

14

| 2.8. | În cererea sa de aviz, Ministerul Consumatorilor din Spania menționează relația dintre influențatori și consumatori percepută ca fiind o relație caracterizată prin apropiere, autenticitate și încredere, care nu se întâlnește, de obicei, cu aceeași intensitate în alte modele de comunicare socială, și pune accentul, în principal, pe preocupările survenite din două motive:






  — | în primul rând, utilizarea prelungită și continuă a rețelelor sociale în rândul minorilor, care sunt vulnerabili în ceea ce privește consumul, expunându-se astfel la comunicări comerciale care pot conține elemente dăunătoare dezvoltării lor fizice, psihologice, sociale și emoționale; |
| --- | --- | --- |

2.8.

În cererea sa de aviz, Ministerul Consumatorilor din Spania menționează relația dintre influențatori și consumatori percepută ca fiind o relație caracterizată prin apropiere, autenticitate și încredere, care nu se întâlnește, de obicei, cu aceeași intensitate în alte modele de comunicare socială, și pune accentul, în principal, pe preocupările survenite din două motive:

—

în primul rând, utilizarea prelungită și continuă a rețelelor sociale în rândul minorilor, care sunt vulnerabili în ceea ce privește consumul, expunându-se astfel la comunicări comerciale care pot conține elemente dăunătoare dezvoltării lor fizice, psihologice, sociale și emoționale;

| — | în al doilea rând, lipsa de transparență și de identificare a acestui tip de comunicări comerciale, care caracterizează de multe ori activitatea influențatorilor, ascunzând în mod fraudulos consumatorilor caracterul lor publicitar. |
| --- | --- |

—

în al doilea rând, lipsa de transparență și de identificare a acestui tip de comunicări comerciale, care caracterizează de multe ori activitatea influențatorilor, ascunzând în mod fraudulos consumatorilor caracterul lor publicitar.

3.   Propuneri

Propuneri

| 3.1. | Având în vedere problemele existente, CESE consideră că sunt îndeplinite condițiile pentru a asigura atât îmbunătățirea, cât și punerea în aplicare a legislației europene pentru acele activități ilegale specifice care implică influențatori, și armonizarea acesteia la nivel european, cu obligații specifice pentru administratorii platformelor pe care își desfășoară activitatea și pentru creatorii de conținut și/sau influențatorii (rezidenți în UE și non-UE). |
| --- | --- |

3.1.

Având în vedere problemele existente, CESE consideră că sunt îndeplinite condițiile pentru a asigura atât îmbunătățirea, cât și punerea în aplicare a legislației europene pentru acele activități ilegale specifice care implică influențatori, și armonizarea acesteia la nivel european, cu obligații specifice pentru administratorii platformelor pe care își desfășoară activitatea și pentru creatorii de conținut și/sau influențatorii (rezidenți în UE și non-UE).

3.2.   Platformele de partajare a materialelor video și rețelele sociale

Platformele de partajare a materialelor video și rețelele sociale

| 3.2.1. | Deși legislația europeană (DSMAV și pachetul privind serviciile digitale) impune administratorilor platformelor de partajare a materialelor video și rețelelor sociale, pe care își desfășoară activitatea creatorii de conținut și influențatorii, să respecte dispozițiile privind comunicările comerciale și protecția minorilor, CESE observă că:






  — | administratorii platformei nu au nicio responsabilitate editorială pentru conținutul „ilegal” creat de utilizatori; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Deși legislația europeană (DSMAV și pachetul privind serviciile digitale) impune administratorilor platformelor de partajare a materialelor video și rețelelor sociale, pe care își desfășoară activitatea creatorii de conținut și influențatorii, să respecte dispozițiile privind comunicările comerciale și protecția minorilor, CESE observă că:

—

administratorii platformei nu au nicio responsabilitate editorială pentru conținutul „ilegal” creat de utilizatori;

| — | în mod similar, nu este necesară colaborarea dintre creatorii de conținut/influențatori și administratorii platformelor pentru a asigura respectarea reală a legislației europene. |
| --- | --- |

—

în mod similar, nu este necesară colaborarea dintre creatorii de conținut/influențatori și administratorii platformelor pentru a asigura respectarea reală a legislației europene.

| 3.2.2. | CESE solicită, prin urmare, administratorilor platformelor și ai rețelelor sociale:






  — | să fie răspunzători solidar pentru conținutul ilegal publicat de creatorii de conținut/influențatori; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

CESE solicită, prin urmare, administratorilor platformelor și ai rețelelor sociale:

—

să fie răspunzători solidar pentru conținutul ilegal publicat de creatorii de conținut/influențatori;

| — | să aibă obligația – în toate cazurile de raportare a activităților ilegale desfășurate de creatorii de conținut/influențatori – de a lua măsurile necesare pentru a neutraliza comunicarea online ilicită și de a raporta autorității competente activitatea ilegală desfășurată de creatorii de conținut/influențatori; |
| --- | --- |

—

să aibă obligația – în toate cazurile de raportare a activităților ilegale desfășurate de creatorii de conținut/influențatori – de a lua măsurile necesare pentru a neutraliza comunicarea online ilicită și de a raporta autorității competente activitatea ilegală desfășurată de creatorii de conținut/influențatori;

| — | să solicite tuturor creatorilor de conținut/influențatorilor care își desfășoară activitatea în afara UE să identifice o răspundere juridică clară pe teritoriul UE și să dețină o asigurare de răspundere civilă profesională pentru face față unor posibile daune cauzate de un comportament ilegal. |
| --- | --- |

—

să solicite tuturor creatorilor de conținut/influențatorilor care își desfășoară activitatea în afara UE să identifice o răspundere juridică clară pe teritoriul UE și să dețină o asigurare de răspundere civilă profesională pentru face față unor posibile daune cauzate de un comportament ilegal.

3.3.   Creatori de conținut/influențatori

Creatori de conținut/influențatori

| 3.3.1. | Atunci când se elaborează propuneri cu privire la reglementarea în mod efectiv a furnizării de conținuturi de către utilizatori prin intermediul platformelor de partajare a materialelor video și al rețelelor sociale și, mai precis, la activitatea influențatorilor în domeniul publicității, ar putea fi de interes să se țină seama de rapoartele publicate în 2021 și în 2022 de Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale (ERGA) (15), în care au fost formulate recomandări pentru tratamentul așa-numiților vloggeri. |
| --- | --- |

3.3.1.

Atunci când se elaborează propuneri cu privire la reglementarea în mod efectiv a furnizării de conținuturi de către utilizatori prin intermediul platformelor de partajare a materialelor video și al rețelelor sociale și, mai precis, la activitatea influențatorilor în domeniul publicității, ar putea fi de interes să se țină seama de rapoartele publicate în 2021 și în 2022 de Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale (ERGA) (15

vloggeri

| 3.3.2. | Practic, ERGA afirmă că, în sensul DSMAV, activitatea influențatorilor poate fi considerată un serviciu mass-media audiovizual, cu condiția să fie îndeplinite simultan o serie de cerințe:






  — | trebuie să fie un serviciu economic, în conformitate cu definiția acestuia inclusă la articolele 56 și 57 din TFUE; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Practic, ERGA afirmă că, în sensul DSMAV, activitatea influențatorilor poate fi considerată un serviciu mass-media audiovizual, cu condiția să fie îndeplinite simultan o serie de cerințe:

—

trebuie să fie un serviciu economic, în conformitate cu definiția acestuia inclusă la articolele 56 și 57 din TFUE;

| — | furnizorul trebuie să își asume responsabilitatea editorială pentru conținutul pe care îl oferă; |
| --- | --- |

—

furnizorul trebuie să își asume responsabilitatea editorială pentru conținutul pe care îl oferă;

| — | trebuie să fie un serviciu destinat publicului care alege și solicită, în mod individual, vizualizarea conținuturilor pe care le oferă, cu intenția de a obține un impact clar asupra unei proporții semnificative a publicului respectiv; |
| --- | --- |

—

trebuie să fie un serviciu destinat publicului care alege și solicită, în mod individual, vizualizarea conținuturilor pe care le oferă, cu intenția de a obține un impact clar asupra unei proporții semnificative a publicului respectiv;

| — | funcția conținuturilor difuzate (materiale video/programe) trebuie să fie în principal de informare, de divertisment sau de educare; |
| --- | --- |

—

funcția conținuturilor difuzate (materiale video/programe) trebuie să fie în principal de informare, de divertisment sau de educare;

| — | conținuturile trebuie să fie audiovizuale și furnizate prin rețele de comunicații electronice. |
| --- | --- |

—

conținuturile trebuie să fie audiovizuale și furnizate prin rețele de comunicații electronice.

| 3.3.3. | În acest sens, este necesar să se aibă în vedere o armonizare la nivel european, astfel încât să se ia în considerare, în mod expres, reglementarea conceptului de creator de conținut/influențator și responsabilitatea acestuia atunci când generează și/sau difuzează comunicări comerciale, care să garanteze un nivel mai ridicat de transparență și de responsabilitate în desfășurarea activității sale. |
| --- | --- |

3.3.3.

În acest sens, este necesar să se aibă în vedere o armonizare la nivel european, astfel încât să se ia în considerare, în mod expres, reglementarea conceptului de creator de conținut/influențator și responsabilitatea acestuia atunci când generează și/sau difuzează comunicări comerciale, care să garanteze un nivel mai ridicat de transparență și de responsabilitate în desfășurarea activității sale.

| 3.3.3.1. | Există un întreg lanț de actori implicați în activitatea creatorilor de conținut/influențatorilor: mărcile, agenții multimedia și lucrătorii independenți, agențiile și agenții de gestionare/recrutare a talentelor, platformele de analizare a rețelelor sociale, rețelele multicanal, agențiile de relații publice/publicitate ale căror contracte trebuie să prevadă responsabilitățile specifice ale tuturor părților interesate, inclusiv responsabilitatea comună pentru comportamentul ilegal al creatorului de conținut/influențatorului. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Există un întreg lanț de actori implicați în activitatea creatorilor de conținut/influențatorilor: mărcile, agenții multimedia și lucrătorii independenți, agențiile și agenții de gestionare/recrutare a talentelor, platformele de analizare a rețelelor sociale, rețelele multicanal, agențiile de relații publice/publicitate ale căror contracte trebuie să prevadă responsabilitățile specifice ale tuturor părților interesate, inclusiv responsabilitatea comună pentru comportamentul ilegal al creatorului de conținut/influențatorului.

| 3.4. | CESE îndeamnă atât administratorii de platforme și rețele sociale, cât și creatorii/influențatorii de conținut să asigure:






  — | posibilitatea tehnică de a exclude utilizatorii minori ai platformei și/sau rețelei sociale de la vizionarea oricăror conținuturi sensibile (băuturi alcoolice și energizante, jocuri de noroc și pariuri, pornografie, tutun și produse derivate, inclusiv țigarete electronice, chirurgie estetică etc.), care, în orice caz, trebuie să conțină indicația „interzis minorilor cu vârsta sub 18 ani”, precum și de a impune obligativitatea verificării vârstei și de a permite utilizarea controlului parental; |
| --- | --- | --- |

3.4.

CESE îndeamnă atât administratorii de platforme și rețele sociale, cât și creatorii/influențatorii de conținut să asigure:

—

posibilitatea tehnică de a exclude utilizatorii minori ai platformei și/sau rețelei sociale de la vizionarea oricăror conținuturi sensibile (băuturi alcoolice și energizante, jocuri de noroc și pariuri, pornografie, tutun și produse derivate, inclusiv țigarete electronice, chirurgie estetică etc.), care, în orice caz, trebuie să conțină indicația „interzis minorilor cu vârsta sub 18 ani”, precum și de a impune obligativitatea verificării vârstei și de a permite utilizarea controlului parental;

| — | includerea mențiunilor „publicitate”, „comunicare comercială” sau „sponsorizată de” în astfel de mesaje; |
| --- | --- |

—

includerea mențiunilor „publicitate”, „comunicare comercială” sau „sponsorizată de” în astfel de mesaje;

| — | mențiunea „imagine retușată” pentru imaginile retușate sau modificate; |
| --- | --- |

—

mențiunea „imagine retușată” pentru imaginile retușate sau modificate;

| — | mențiunea „imagine virtuală” pentru producțiile create cu inteligență artificială, precum și pentru identificarea utilizării influențatorilor virtuali. |
| --- | --- |

—

mențiunea „imagine virtuală” pentru producțiile create cu inteligență artificială, precum și pentru identificarea utilizării influențatorilor virtuali.

| 3.5. | De asemenea, este necesar să se acorde o atenție deosebită utilizării unor modele obscure, utilizării abuzive sau calomnioase a mărcilor, promovării produselor financiare neautorizate, furtului de identitate sau falșilor influențatori care exploatează imaginea unor persoane cunoscute fără știrea acestora, situații din ce în ce mai frecvente, mai ales în domeniul investițiilor financiare și al criptomonedelor. Acestea sunt comportamente ilegale din ce în ce mai sofisticate și răspândite din cauza utilizării inteligenței artificiale și care trebuie să fie combătute în mod eficace. |
| --- | --- |

3.5.

De asemenea, este necesar să se acorde o atenție deosebită utilizării unor modele obscure, utilizării abuzive sau calomnioase a mărcilor, promovării produselor financiare neautorizate, furtului de identitate sau falșilor influențatori care exploatează imaginea unor persoane cunoscute fără știrea acestora, situații din ce în ce mai frecvente, mai ales în domeniul investițiilor financiare și al criptomonedelor. Acestea sunt comportamente ilegale din ce în ce mai sofisticate și răspândite din cauza utilizării inteligenței artificiale și care trebuie să fie combătute în mod eficace.

| 3.6. | Armonizarea reglementărilor propusă de CESE poate fi completată de cadre de coreglementare la care să participe influențatorii, agenții acestora și asociațiile lor reprezentative; industria și vânzătorii/producătorii; asociațiile de autoreglementare în domeniul publicității; asociațiile de consumatori și de utilizatori, partenerii sociali și alte entități ale societății civile, precum și autoritățile de reglementare. |
| --- | --- |

3.6.

Armonizarea reglementărilor propusă de CESE poate fi completată de cadre de coreglementare la care să participe influențatorii, agenții acestora și asociațiile lor reprezentative; industria și vânzătorii/producătorii; asociațiile de autoreglementare în domeniul publicității; asociațiile de consumatori și de utilizatori, partenerii sociali și alte entități ale societății civile, precum și autoritățile de reglementare.

| 3.7. | Pentru CESE, există o serie de aspecte legate de activitatea creatorilor de conținut/influențatorilor, cum ar fi locul lor în dreptul muncii, aspecte legate de impozitul pe venit, taxa pe valoarea adăugată, precum și activitatea specifică a copiilor influențatori, care ar trebui analizate cu atenție la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.7.

Pentru CESE, există o serie de aspecte legate de activitatea creatorilor de conținut/influențatorilor, cum ar fi locul lor în dreptul muncii, aspecte legate de impozitul pe venit, taxa pe valoarea adăugată, precum și activitatea specifică a copiilor influențatori, care ar trebui analizate cu atenție la nivelul UE.

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  
  The impact of influencers on warning and consumer protection in the Single Market [Impactul influențatorilor asupra publicității și protecției consumatorilor pe piața unică], Parlamentul European, 2022, p. 9.

1

The impact of influencers on warning and consumer protection in the Single Market

(2)  Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și de modificare a Directivei 84/450/CEE a Consiliului, a Directivelor 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului („Directiva privind practicile comerciale neloiale”) (JO L 149, 11.6.2005, p. 22).

2

(3)  Comunicare a Comisiei – Orientări privind interpretarea și aplicarea Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (JO C 526, 29.12.2021, p. 1), punctul 4.2.6.

3

(4)  Cf. Revizuirea legislației UE privind protecția consumatorilor (europa.eu).

4

(5)  Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (directiva privind comerțul electronic) (JO L 178, 17.7.2000, p. 1).

5

(6)  Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) având în vedere evoluția realităților pieței (JO L 303, 28.11.2018, p. 69).

6

(7)  Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 304, 22.11.2011, p. 64).

7

(8)  Directiva (UE) 2019/770 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 privind anumite aspecte referitoare la contractele de furnizare de conținut digital și de servicii digitale (JO L 136, 22.5.2019, p. 1).

8

(9)  Directiva (UE) 2019/771 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 privind anumite aspecte referitoare la contractele de vânzare de bunuri, de modificare a Regulamentului (UE) 2017/2394 și a Directivei 2009/22/CE și de abrogare a Directivei 1999/44/CE (JO L 136, 22.5.2019, p. 28).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2022/2065 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 octombrie 2022 privind o piață unică pentru serviciile digitale și de modificare a Directivei 2000/31/CE (Regulamentul privind serviciile digitale) (JO L 277, 27.10.2022, p. 1).

10

(11)  Regulamentul (UE) 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2022 privind piețe contestabile și echitabile în sectorul digital și de modificare a Directivelor (UE) 2019/1937 și (UE) 2020/1828 (Regulamentul privind piețele digitale) (JO L 265, 12.10.2022, p. 1).

11

(12)  Cf. nota de subsol 1.

12

(13)  
  Mapping report on the rules applicable to video-sharing platforms [Raportul de cartografiere privind normele aplicabile platformelor de partajare a materialelor video], Observatorul European al Audiovizualului, 2022.

13

Mapping report on the rules applicable to video-sharing platforms

(14)  
  EASA Best Practice Recommendation on influence Marketing 2023 [Recomandarea AESA privind cele mai bune practici privind marketingul realizat prin intermediul influențatorilor], Alianța Europeană pentru Standarde în Publicitate, 2023.

14

EASA Best Practice Recommendation on influence Marketing 2023

(15)  
  Analysis and recommendations concerning the regulation of vloggers (Analiză și recomandări cu privire la reglementarea vloggerilor), ERGA, 2021, și ERGA Vloggers Report 2, ERGA, 2022.

15

Analysis and recommendations concerning the regulation of vloggers

ERGA Vloggers Report 2

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/100

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Măsuri de îmbunătățire în domeniul sănătății mintale”

(aviz exploratoriu la solicitarea președinției spaniole)

(2023/C 349/16)

| Raportoare: | doamna Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Ivan KOKALOV |

Raportoare:

doamna Milena ANGELOVA

doamna Milena ANGELOVA

Coraportor:

domnul Ivan KOKALOV

domnul Ivan KOKALOV

| Solicitarea președinției spaniole a Consiliului | Scrisoarea din 8.12.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | Aviz exploratoriu |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 21.6.2023 |
| Adoptat în sesiunea plenară | 13.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 205/0/2 |

Solicitarea președinției spaniole a Consiliului

Scrisoarea din 8.12.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Aviz exploratoriu

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

21.6.2023

Adoptat în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

205/0/2

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Sănătatea mintală are o natură complexă. Ea este influențată de o multitudine de factori: biologici, psihologici, educaționali, sociali, economici, ocupaționali, culturali și de mediu. Îmbunătățirea și promovarea cu succes (1) a sănătății mintale, precum și prevenirea problemelor de sănătate mintală necesită o abordare complexă, multidisciplinară, pe tot parcursul vieții, aplicată și integrată ca prioritate transversală esențială în elaborarea politicilor la nivelul UE și la nivel național (regional și sectorial), care urmărește următoarele scopuri: |
| --- | --- |

1.1.

Sănătatea mintală are o natură complexă. Ea este influențată de o multitudine de factori: biologici, psihologici, educaționali, sociali, economici, ocupaționali, culturali și de mediu. Îmbunătățirea și promovarea cu succes (1

| 1.1.1. | Să încurajeze reforma sistemelor de sănătate din întreaga UE pentru a se asigura că acestea furnizează intervenții și îngrijiri integrate și planificate pe termen lung, care nu numai tratează, ci și previn îmbolnăvirea, și utilizând echipe multidisciplinare, în loc să fie organizate în jurul unor modele de îngrijire episodice. Scopul final ar trebui să fie realinierea direcției dominante a sistemului de sănătate în domeniul sănătății mintale către practici decizionale complexe biopsihosociale și bazate pe drepturile omului, care să asigure prevenirea, detectarea timpurie și screeningul bolilor mintale și gestionarea eficace a cazurilor, precum și o abordare individualizată în cadrul comunității. |
| --- | --- |

1.1.1.

Să încurajeze reforma sistemelor de sănătate din întreaga UE pentru a se asigura că acestea furnizează intervenții și îngrijiri integrate și planificate pe termen lung, care nu numai tratează, ci și previn îmbolnăvirea, și utilizând echipe multidisciplinare, în loc să fie organizate în jurul unor modele de îngrijire episodice. Scopul final ar trebui să fie realinierea direcției dominante a sistemului de sănătate în domeniul sănătății mintale către practici decizionale complexe biopsihosociale și bazate pe drepturile omului, care să asigure prevenirea, detectarea timpurie și screeningul bolilor mintale și gestionarea eficace a cazurilor, precum și o abordare individualizată în cadrul comunității.

| 1.1.2. | Să se axeze pe promovarea constantă a unei stări de sănătate mintală, pe prevenirea bolilor mintale și pe consolidarea rezilienței, care să fie integrată în toate politicile UE, naționale, regionale și sectoriale. În perspectiva viitoarei sale comunicări privind o abordare holistică a sănătății mintale, CESE salută Comunicarea Comisiei Europene privind o abordare cuprinzătoare cu privire la sănătatea mintală (2), susține cu fermitate „obiectiv[ul] major de politică publică [...] să asigure că nimeni nu este lăsat în urmă, că cetățenii au acces egal la servicii de prevenire și de sănătate mintală în întreaga UE și că reintegrarea și incluziunea socială ghidează acțiunile colective care abordează afecțiunile mintale” și solicită transpunerea sa într-o strategie a UE în domeniul sănătății mintale, care să aibă un calendar, să dispună de suficiente fonduri, să definească responsabilitățile și să includă indicatori pentru monitorizarea progreselor înregistrate în UE și în statele membre – inclusiv în cadrul procesului semestrului european. Semestrul european ar trebui să acorde mai multă atenție impactului factorilor socioeconomici și de mediu asupra sănătății mintale, inclusiv beneficiilor importante ale îmbunătățirii accesului la servicii de interes general de calitate și la prețuri abordabile (locuințe, energie, deșeuri/apă etc.). În mod ideal, acest lucru ar orienta activitatea la nivel național, de exemplu, impunând statelor membre să elaboreze și să pună în aplicare planuri de acțiune pe care Comisia ar putea să le revizuiască periodic și să reunească țările pentru a face schimb de informații și a se inspira reciproc să depună eforturi pentru acțiuni ambițioase. Principalii factori de risc sociali și de mediu ar trebui monitorizați în permanență, iar strategiile și măsurile relevante ar trebui adoptate rapid pentru a reduce la minimum și a elimina aceste riscuri. |
| --- | --- |

1.1.2.

Să se axeze pe promovarea constantă a unei stări de sănătate mintală, pe prevenirea bolilor mintale și pe consolidarea rezilienței, care să fie integrată în toate politicile UE, naționale, regionale și sectoriale. În perspectiva viitoarei sale comunicări privind o abordare holistică a sănătății mintale, CESE salută Comunicarea Comisiei Europene privind o abordare cuprinzătoare cu privire la sănătatea mintală (2

| 1.1.3. | Să ofere posibilități de diagnosticare timpurie, tratament adecvat, psihoterapie și reabilitare pentru persoanele cu afecțiuni mintale și handicapuri psihice și de incluziune socială, pe baza respectării demnității personale, a drepturilor omului, a libertății și a egalității. |
| --- | --- |

1.1.3.

Să ofere posibilități de diagnosticare timpurie, tratament adecvat, psihoterapie și reabilitare pentru persoanele cu afecțiuni mintale și handicapuri psihice și de incluziune socială, pe baza respectării demnității personale, a drepturilor omului, a libertății și a egalității.

| 1.1.4. | Sănătatea mintală ar trebui să fie recunoscută în toate statele membre ca fiind un subiect serios, care necesită atenția cuvenită și un răspuns holistic, coordonat, structurat și centrat pe oameni. Constrângerea, stigmatizarea, segregarea și discriminarea în ceea ce privește afecțiunile mintale trebuie eliminate. Finanțarea adecvată a serviciilor de sănătate pentru a aborda problemele de sănătate mintală este esențială pentru ca aceste servicii să devină universal accesibile și abordabile din punctul de vedere al prețurilor. Aceasta include investiții în personal medical instruit corespunzător și suficient de numeros. Remunerarea adecvată, perfecționarea constantă și un număr suficient de mare de lucrători ar asigura că se acordă suficientă atenție și suficient timp nu numai pacienților, ci și persoanelor care solicită consultații, opinii sau tratamente medicale. Aspectul finanțării, atât a infrastructurilor fizice, cât și a celor sociale din sectorul sănătății, ar trebui să fie mai bine elaborat în cadrul PNRR, reprezentarea și acoperirea proiectelor din domeniul sănătății strălucind prin absență în forma actuală a acestora. Multe PNRR nu abordează în mod adecvat multiplele crize recente care agravează riscul apariției unor probleme de sănătate mintală în cascadă și, prin urmare, ar trebui actualizate cu celeritate. |
| --- | --- |

1.1.4.

Sănătatea mintală ar trebui să fie recunoscută în toate statele membre ca fiind un subiect serios, care necesită atenția cuvenită și un răspuns holistic, coordonat, structurat și centrat pe oameni. Constrângerea, stigmatizarea, segregarea și discriminarea în ceea ce privește afecțiunile mintale trebuie eliminate. Finanțarea adecvată a serviciilor de sănătate pentru a aborda problemele de sănătate mintală este esențială pentru ca aceste servicii să devină universal accesibile și abordabile din punctul de vedere al prețurilor. Aceasta include investiții în personal medical instruit corespunzător și suficient de numeros. Remunerarea adecvată, perfecționarea constantă și un număr suficient de mare de lucrători ar asigura că se acordă suficientă atenție și suficient timp nu numai pacienților, ci și persoanelor care solicită consultații, opinii sau tratamente medicale. Aspectul finanțării, atât a infrastructurilor fizice, cât și a celor sociale din sectorul sănătății, ar trebui să fie mai bine elaborat în cadrul PNRR, reprezentarea și acoperirea proiectelor din domeniul sănătății strălucind prin absență în forma actuală a acestora. Multe PNRR nu abordează în mod adecvat multiplele crize recente care agravează riscul apariției unor probleme de sănătate mintală în cascadă și, prin urmare, ar trebui actualizate cu celeritate.

| 1.1.5. | Ar trebui asigurat un acces îmbunătățit la servicii de sprijin, de tratament, de psihoterapie, de reabilitare medicală și socială, de îngrijire specială și generală și la activități legate de sprijinul psihosocial. Acest lucru ar trebui realizat prin elaborarea și punerea în aplicare a unor intervenții inovatoare, personalizate și bazate pe dovezi, prin îmbunătățirea și asigurarea accesului egal și acceptabil din punct de vedere social la terapia medicamentoasă, prin sprijinirea familiilor persoanelor cu afecțiuni mintale, prin îmbunătățirea capacității și calificării celor care oferă îngrijire generală și specializată și prin crearea unui sistem integrat de îngrijire, inclusiv la nivelul comunității, oferit de echipe multidisciplinare. |
| --- | --- |

1.1.5.

Ar trebui asigurat un acces îmbunătățit la servicii de sprijin, de tratament, de psihoterapie, de reabilitare medicală și socială, de îngrijire specială și generală și la activități legate de sprijinul psihosocial. Acest lucru ar trebui realizat prin elaborarea și punerea în aplicare a unor intervenții inovatoare, personalizate și bazate pe dovezi, prin îmbunătățirea și asigurarea accesului egal și acceptabil din punct de vedere social la terapia medicamentoasă, prin sprijinirea familiilor persoanelor cu afecțiuni mintale, prin îmbunătățirea capacității și calificării celor care oferă îngrijire generală și specializată și prin crearea unui sistem integrat de îngrijire, inclusiv la nivelul comunității, oferit de echipe multidisciplinare.

| 1.1.6. | Să elaboreze și să pună în aplicare abordări complementare pentru a oferi un sprijin adecvat în situații de criză și de urgență. Este necesar să se stabilească o „piramidă a intervențiilor” bazată pe integrarea considerentelor sociale și culturale în măsurile esențiale de combatere a afecțiunilor de natură medicală, pe consolidarea legăturilor cu comunitatea și pe sprijinul familial prin suport orientat și nespecific și pe furnizarea de servicii și asistență specializate de către profesioniști în domeniul sănătății și pentru cetățenii cu afecțiuni mai grave. La toate nivelurile de educație, programele de învățământ legate de promovarea sănătății ar trebui să se concentreze pe dezvoltarea unui comportament adecvat și asigurarea îngrijirilor de sănătate de bază, precum și pe pericolele pentru sănătatea mintală și modalitățile de a le evita sau de a le reduce impactul, punându-se accentul pe situații speciale, cum ar fi pandemiile sau dezastrele naturale. |
| --- | --- |

1.1.6.

Să elaboreze și să pună în aplicare abordări complementare pentru a oferi un sprijin adecvat în situații de criză și de urgență. Este necesar să se stabilească o „piramidă a intervențiilor” bazată pe integrarea considerentelor sociale și culturale în măsurile esențiale de combatere a afecțiunilor de natură medicală, pe consolidarea legăturilor cu comunitatea și pe sprijinul familial prin suport orientat și nespecific și pe furnizarea de servicii și asistență specializate de către profesioniști în domeniul sănătății și pentru cetățenii cu afecțiuni mai grave. La toate nivelurile de educație, programele de învățământ legate de promovarea sănătății ar trebui să se concentreze pe dezvoltarea unui comportament adecvat și asigurarea îngrijirilor de sănătate de bază, precum și pe pericolele pentru sănătatea mintală și modalitățile de a le evita sau de a le reduce impactul, punându-se accentul pe situații speciale, cum ar fi pandemiile sau dezastrele naturale.

| 1.1.7. | Să permită sisteme de sănătate mintală bazate pe drepturi, centrate pe persoană, orientate spre recuperare și bazate pe comunitate, care să acorde prioritate capacitării persoanei și participării active la propria recuperare, cu scopul final de a îmbunătăți calitatea vieții persoanelor cu afecțiuni mintale. Să promoveze eforturile de punere în aplicare a îngrijirii și sprijinului incluziv în cadrul sistemului de sănătate mintală pentru a se concentra asupra nevoilor grupurilor specifice și vulnerabile, cum ar fi copiii, persoanele în vârstă, refugiații și migranții, persoanele LGBTIQ+, precum și persoanele defavorizate din punct de vedere socioeconomic. |
| --- | --- |

1.1.7.

Să permită sisteme de sănătate mintală bazate pe drepturi, centrate pe persoană, orientate spre recuperare și bazate pe comunitate, care să acorde prioritate capacitării persoanei și participării active la propria recuperare, cu scopul final de a îmbunătăți calitatea vieții persoanelor cu afecțiuni mintale. Să promoveze eforturile de punere în aplicare a îngrijirii și sprijinului incluziv în cadrul sistemului de sănătate mintală pentru a se concentra asupra nevoilor grupurilor specifice și vulnerabile, cum ar fi copiii, persoanele în vârstă, refugiații și migranții, persoanele LGBTIQ+, precum și persoanele defavorizate din punct de vedere socioeconomic.

| 1.1.8. | Să asigure o cooperare globală, între state și între sectoare în domeniul sănătății mintale, să consolideze capacitatea multipartită și să garanteze participarea incluzivă la punerea în aplicare a inițiativelor. Acest lucru ar trebui să implice coordonarea, schimbul de informații, de experiență și de bune practici, să încurajeze cercetarea științifică și inovarea, să vizeze rezultate pozitive sociale și în materie de sănătate, digitalizarea proceselor, să promoveze lucrul în rețelele/pe platformele partenerilor sociali, ale cercetătorilor și oamenilor de știință, ale profesioniștilor din domeniul sănătății, ale asistenților sociali, ale ONG-urilor pacienților, precum și ale serviciilor sociale. |
| --- | --- |

1.1.8.

Să asigure o cooperare globală, între state și între sectoare în domeniul sănătății mintale, să consolideze capacitatea multipartită și să garanteze participarea incluzivă la punerea în aplicare a inițiativelor. Acest lucru ar trebui să implice coordonarea, schimbul de informații, de experiență și de bune practici, să încurajeze cercetarea științifică și inovarea, să vizeze rezultate pozitive sociale și în materie de sănătate, digitalizarea proceselor, să promoveze lucrul în rețelele/pe platformele partenerilor sociali, ale cercetătorilor și oamenilor de știință, ale profesioniștilor din domeniul sănătății, ale asistenților sociali, ale ONG-urilor pacienților, precum și ale serviciilor sociale.

| 1.1.9. | Locurile de muncă sunt considerate contextul favorizant pentru promovarea sănătății mintale și a sprijinului. Prin urmare, ar trebui promovate inițiativele și acțiunile comune ale partenerilor sociali care vizează îmbunătățirea continuă a condițiilor de muncă, inclusiv prin intermediul unei finanțări suficiente. Riscurile psihosociale la locul de muncă trebuie evaluate și eliminate și trebuie depuse toate eforturile pentru a preveni violența și hărțuirea psihologică (3). |
| --- | --- |

1.1.9.

Locurile de muncă sunt considerate contextul favorizant pentru promovarea sănătății mintale și a sprijinului. Prin urmare, ar trebui promovate inițiativele și acțiunile comune ale partenerilor sociali care vizează îmbunătățirea continuă a condițiilor de muncă, inclusiv prin intermediul unei finanțări suficiente. Riscurile psihosociale la locul de muncă trebuie evaluate și eliminate și trebuie depuse toate eforturile pentru a preveni violența și hărțuirea psihologică (3

| 1.2. | Având în vedere importanța tot mai mare a sănătății mintale și pentru a transmite un semnal ferm cu privire la necesitatea de a forma o alianță puternică pentru îmbunătățirea și promovarea sa, CESE solicită Comisiei Europene să declare anul 2024 „Anul european al sănătății mintale”. |
| --- | --- |

1.2.

Având în vedere importanța tot mai mare a sănătății mintale și pentru a transmite un semnal ferm cu privire la necesitatea de a forma o alianță puternică pentru îmbunătățirea și promovarea sa, CESE solicită Comisiei Europene să declare anul 2024 „Anul european al sănătății mintale”.

| 1.3. | Există o legătură directă între încălcările drepturilor omului și afecțiunile mintale, întrucât persoanele cu dizabilități mintale, cu dizabilități intelectuale și cu probleme legate de abuzul de substanțe se confruntă adesea cu rele tratamente, încălcări ale drepturilor omului și discriminare în unitățile de îngrijire. În multe țări, calitatea îngrijirii atât în unitățile spitalicești, cât și în cele ambulatorii este precară sau chiar nocivă și poate împiedica în mod activ recuperarea (4). Este necesar să se monitorizeze serviciile de asistență socială și de sănătate mintală existente în raport cu standardele Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, să se elaboreze practici bazate pe drepturi și să se investească în servicii și sprijin care să respecte consimțământul exprimat liber și în cunoștință de cauză al persoanei, care să fie protejată împotriva constrângerii și a tratamentului forțat. Este necesar să se adopte orientări și protocoale, precum și să se ofere formare privind abordările bazate pe drepturi pentru lucrătorii din domeniul îngrijirilor de sănătate și al asistenței sociale. |
| --- | --- |

1.3.

Există o legătură directă între încălcările drepturilor omului și afecțiunile mintale, întrucât persoanele cu dizabilități mintale, cu dizabilități intelectuale și cu probleme legate de abuzul de substanțe se confruntă adesea cu rele tratamente, încălcări ale drepturilor omului și discriminare în unitățile de îngrijire. În multe țări, calitatea îngrijirii atât în unitățile spitalicești, cât și în cele ambulatorii este precară sau chiar nocivă și poate împiedica în mod activ recuperarea (4

2.   Context

Context

| 2.1. | Sănătatea mintală este o preocupare din ce în ce mai mare în întreaga UE, întrucât aceasta nu este doar o piatră de temelie a bunăstării și a modului de viață european, ci și costă 4 % din PIB-ul UE anual. Prin urmare, CESE a decis să îi dedice un aviz din proprie inițiativă. În discursul său privind starea UE din septembrie 2022, președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, a anunțat intenția CE de a prezenta o nouă abordare cuprinzătoare a sănătății mintale în 2023 (inclusă în programul de lucru al CE pentru 2023). Importanța tot mai mare a sănătății mintale a fost subliniată și în concluziile Conferinței privind viitorul Europei, solicitând – în urma unui apel special din partea tinerilor – inițiative de îmbunătățire a înțelegerii problemelor de sănătate mintală și a modului de abordare a acestora. Raportul CultureForHealth revizuit din decembrie 2022 (5) invită, de asemenea, Comisia Europeană să se concentreze asupra sănătății mintale ca prioritate strategică. |
| --- | --- |

2.1.

Sănătatea mintală este o preocupare din ce în ce mai mare în întreaga UE, întrucât aceasta nu este doar o piatră de temelie a bunăstării și a modului de viață european, ci și costă 4 % din PIB-ul UE anual. Prin urmare, CESE a decis să îi dedice un aviz din proprie inițiativă. În discursul său privind starea UE din septembrie 2022, președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, a anunțat intenția CE de a prezenta o nouă abordare cuprinzătoare a sănătății mintale în 2023 (inclusă în programul de lucru al CE pentru 2023). Importanța tot mai mare a sănătății mintale a fost subliniată și în concluziile Conferinței privind viitorul Europei, solicitând – în urma unui apel special din partea tinerilor – inițiative de îmbunătățire a înțelegerii problemelor de sănătate mintală și a modului de abordare a acestora. Raportul CultureForHealth revizuit din decembrie 2022 (5

| 2.2. | În urma solicitării cetățenilor europeni, PE (6) și Consiliul au solicitat, de asemenea, luarea de măsuri în acest domeniu. Recent, viitoarea Președinție spaniolă a solicitat din partea CESE un aviz exploratoriu, care a fost însoțit de propunerea inițială din proprie inițiativă. |
| --- | --- |

2.2.

În urma solicitării cetățenilor europeni, PE (6

3.   Factorii determinanți ai sănătății mintale

Factorii determinanți ai sănătății mintale

| 3.1. | Cei mai importanți factori determinanți ai sănătății mintale sunt micromediul și macromediul, factorii socio-psihologici individuali și factorii cultural-ecologici, de exemplu, statutul familial, genul, lipsa relațiilor de sprijin, nivelul scăzut de educație, veniturile mici și/sau statutul socioeconomic scăzut, problemele profesionale, condițiile de muncă proaste sau precare, șomajul, dificultățile financiare, stigmatizarea și discriminarea percepute, starea precară de sănătate somatică, singurătatea, stima de sine scăzută, condițiile de viață precare, îmbătrânirea, evenimentele negative din viață etc. Vulnerabilitățile și incertitudinea legată de viitor, împreună cu schimbări ale sistemelor de valori și aderarea noilor generații la acestea agravează, de asemenea, riscul de probleme mintale. Evaluarea riscurilor psihosociale individualizate este de o importanță capitală în lumea muncii – în special atunci când este vorba de un nivel ridicat de responsabilitate, de incertitudine, de precaritate, de un mediu periculos sau atipic de muncă. De asemenea, trebuie luate în considerare caracteristicile individuale, de exemplu toleranța la stres, bolile cronice etc. |
| --- | --- |

3.1.

Cei mai importanți factori determinanți ai sănătății mintale sunt micromediul și macromediul, factorii socio-psihologici individuali și factorii cultural-ecologici, de exemplu, statutul familial, genul, lipsa relațiilor de sprijin, nivelul scăzut de educație, veniturile mici și/sau statutul socioeconomic scăzut, problemele profesionale, condițiile de muncă proaste sau precare, șomajul, dificultățile financiare, stigmatizarea și discriminarea percepute, starea precară de sănătate somatică, singurătatea, stima de sine scăzută, condițiile de viață precare, îmbătrânirea, evenimentele negative din viață etc. Vulnerabilitățile și incertitudinea legată de viitor, împreună cu schimbări ale sistemelor de valori și aderarea noilor generații la acestea agravează, de asemenea, riscul de probleme mintale. Evaluarea riscurilor psihosociale individualizate este de o importanță capitală în lumea muncii – în special atunci când este vorba de un nivel ridicat de responsabilitate, de incertitudine, de precaritate, de un mediu periculos sau atipic de muncă. De asemenea, trebuie luate în considerare caracteristicile individuale, de exemplu toleranța la stres, bolile cronice etc.

| 3.2. | La nivelul populației, factorii de risc sunt asociați cu experiențe negative în copilărie, cu sărăcia, guvernanța deficitară, discriminarea, încălcările drepturilor omului, educația precară, șomajul, îngrijirile de sănătate precare, lipsa de locuințe și de servicii sociale și de sănătate adecvate, precum și cu calitatea politicilor de protecție socială, cu lipsa de oportunități etc. Există o interdependență între sărăcie și afecțiunile mintale care duce la apariția cercurilor vicioase – afecțiunile mintale duc la sărăcie, iar sărăcia este un factor de risc pentru sănătatea mintală precară. |
| --- | --- |

3.2.

La nivelul populației, factorii de risc sunt asociați cu experiențe negative în copilărie, cu sărăcia, guvernanța deficitară, discriminarea, încălcările drepturilor omului, educația precară, șomajul, îngrijirile de sănătate precare, lipsa de locuințe și de servicii sociale și de sănătate adecvate, precum și cu calitatea politicilor de protecție socială, cu lipsa de oportunități etc. Există o interdependență între sărăcie și afecțiunile mintale care duce la apariția cercurilor vicioase – afecțiunile mintale duc la sărăcie, iar sărăcia este un factor de risc pentru sănătatea mintală precară.

| 3.3. | Factorii de mediu afectează, de asemenea, sănătatea mintală. Influența lor este întotdeauna complexă și depinde de contextul sau de mediul predominant în care apar afecțiuni mintale. Mulți dintre aceștia sunt legați de climă, fenomene naturale și dezastre, cum ar fi uraganele sau cutremurele. Alții au de-a face cu disponibilitatea și calitatea apei potabile, disponibilitatea sistemelor de canalizare, cu gradul de urbanizare etc. |
| --- | --- |

3.3.

Factorii de mediu afectează, de asemenea, sănătatea mintală. Influența lor este întotdeauna complexă și depinde de contextul sau de mediul predominant în care apar afecțiuni mintale. Mulți dintre aceștia sunt legați de climă, fenomene naturale și dezastre, cum ar fi uraganele sau cutremurele. Alții au de-a face cu disponibilitatea și calitatea apei potabile, disponibilitatea sistemelor de canalizare, cu gradul de urbanizare etc.

| 3.4. | Factorii determinanți ai sănătății mintale afectează diferite grupuri de persoane în diferite grade. De obicei, cu cât grupul este mai vulnerabil, cu atât mai puternic este efectul acestor factori. Grupurile mai vulnerabile includ tinerii și persoanele în vârstă care sunt singure, persoanele care se simt singure și cele care trăiesc cu afecțiuni preexistente sau cu dizabilități intelectuale sau de mobilitate și migranții. |
| --- | --- |

3.4.

Factorii determinanți ai sănătății mintale afectează diferite grupuri de persoane în diferite grade. De obicei, cu cât grupul este mai vulnerabil, cu atât mai puternic este efectul acestor factori. Grupurile mai vulnerabile includ tinerii și persoanele în vârstă care sunt singure, persoanele care se simt singure și cele care trăiesc cu afecțiuni preexistente sau cu dizabilități intelectuale sau de mobilitate și migranții.

| 3.5. | Orice formă de dependență – de substanțe sau comportamentală – pune în pericol buna sănătate mintală. Pe lângă dependența de alcool, de tutun și de droguri, există și unele medicamente care pot cauza dependență – inclusiv cele prescrise pentru a combate afecțiunile și bolile mintale. Prin urmare, este important ca toate persoanele care au nevoie de asistență să aibă acces rapid la psihiatri și psihoterapeuți profesioniști care pot contribui la abordarea în profunzime a acestor probleme. Medicamentele pot fi o soluție temporară până la obținerea unui ajutor profesional. Dependențele comportamentale necesită o atenție deosebită, în special cele care decurg din utilizarea excesivă a dispozitivelor digitale [„no-mob-fobia” (7)], deoarece acestea afectează în special copiii și adolescenții. Algoritmii utilizați pentru personalizarea conținutului pe platformele de comunicare socială pot genera, de asemenea, riscuri de agravare a afecțiunilor mintale, continuând să sugereze conținuturi care cauzează probleme de sănătate mintală – cel mai adesea anxietate și depresie. În ceea ce privește terapiile psihedelice, care apar ca o nouă clasă de tratamente inovatoare pentru afecțiuni precum depresia severă, tulburările de stres posttraumatic și tulburările cauzate de consumul de alcool, sunt necesare mai multe cercetări într-un cadru terapeutic controlat. CESE recunoaște potențialul acestor tratamente și solicită o finanțare specifică pentru promovarea cercetării, a dezvoltării și, eventual, a comercializării lor. |
| --- | --- |

3.5.

Orice formă de dependență – de substanțe sau comportamentală – pune în pericol buna sănătate mintală. Pe lângă dependența de alcool, de tutun și de droguri, există și unele medicamente care pot cauza dependență – inclusiv cele prescrise pentru a combate afecțiunile și bolile mintale. Prin urmare, este important ca toate persoanele care au nevoie de asistență să aibă acces rapid la psihiatri și psihoterapeuți profesioniști care pot contribui la abordarea în profunzime a acestor probleme. Medicamentele pot fi o soluție temporară până la obținerea unui ajutor profesional. Dependențele comportamentale necesită o atenție deosebită, în special cele care decurg din utilizarea excesivă a dispozitivelor digitale [„no-mob-fobia” (7

| 3.6. | Indicele de sănătate mintală Headway (8) descrie efectele, inclusiv creșterea mortalității, comportamentul impulsiv și agresiv și rate mai ridicate de sinucidere. Aceasta a arătat și că factorii mai puțin discutați anterior, cum ar fi creșterea medie lunară a temperaturii cu un grad, au fost asociați cu o creștere cu 0,48 % a numărului de vizite la secțiile de urgență din centrele de sănătate mintală și cu o creștere de 0,35 % a sinuciderilor. |
| --- | --- |

3.6.

Indicele de sănătate mintală Headway (8

| 3.6.1. | Indicele arată că aproximativ 22,1 % dintre persoanele aflate într-un mediu de conflict se confruntă cu o afecțiune mintală (13 % au forme ușoare de depresie, anxietate și tulburări de stres posttraumatic, 4 % au forme moderate, 5,1 % suferă de depresie și anxietate majoră, schizofrenie sau tulburare bipolară). Aproximativ una din cinci persoane continuă să trăiască cu o afecțiune mintală post-conflict. |
| --- | --- |

3.6.1.

Indicele arată că aproximativ 22,1 % dintre persoanele aflate într-un mediu de conflict se confruntă cu o afecțiune mintală (13 % au forme ușoare de depresie, anxietate și tulburări de stres posttraumatic, 4 % au forme moderate, 5,1 % suferă de depresie și anxietate majoră, schizofrenie sau tulburare bipolară). Aproximativ una din cinci persoane continuă să trăiască cu o afecțiune mintală post-conflict.

| 3.6.2. | Având în vedere că sunt în curs de desfășurare 27 de conflicte (9) în lume și 68,6 milioane de persoane sunt strămutate la nivel mondial (10), abordarea nevoilor în materie de sănătate mintală ale persoanelor afectate de conflicte și migrație reprezintă o prioritate-cheie și necesită o monitorizare sporită a sănătății, cel puțin timp de trei ani de la eveniment. |
| --- | --- |

3.6.2.

Având în vedere că sunt în curs de desfășurare 27 de conflicte (9

10

| 3.6.3. | Indicele evidențiază, de asemenea, principalele oportunități pentru sistemele de sănătate de a îmbunătăți sau de a menține rezultatele în materie de sănătate mintală în viitor. Datele arată că există un decalaj semnificativ în ceea ce privește strategiile, politicile și legislația în materie de sănătate mintală și diferențe mari între statele membre în ceea ce privește cheltuielile cu asistența medicală (de exemplu, în Franța 14,5 % față de 1 % în Luxemburg) (11). Dintr-o perspectivă pozitivă, se înregistrează progrese în ceea ce privește creșterea numărului de unități de îngrijire ambulatorie de sănătate mintală, de la 3,9 la 9,1 la un milion de persoane. |
| --- | --- |

3.6.3.

Indicele evidențiază, de asemenea, principalele oportunități pentru sistemele de sănătate de a îmbunătăți sau de a menține rezultatele în materie de sănătate mintală în viitor. Datele arată că există un decalaj semnificativ în ceea ce privește strategiile, politicile și legislația în materie de sănătate mintală și diferențe mari între statele membre în ceea ce privește cheltuielile cu asistența medicală (de exemplu, în Franța 14,5 % față de 1 % în Luxemburg) (11

4.   Efectul crizelor multiple recente asupra sănătății mintale

Efectul crizelor multiple recente asupra sănătății mintale

| 4.1. | Înainte de pandemia de COVID-19, datele sugerau că peste 84 de milioane de persoane (sau una din șase) din UE erau afectate de boli mintale – o cifră care a crescut cu siguranță de atunci (12). Aproximativ 5 % din populația în vârstă de muncă avea nevoi ridicate din cauza unei afecțiuni mintale, iar alte 15 % aveau nevoi moderate în materie de sănătate mintală, ceea ce le-a redus perspectivele de angajare, productivitatea și salariile. Sănătatea mintală și afecțiunile comportamentale reprezintă aproximativ 4 % din decesele anuale din Europa și reprezintă a doua cauză de deces în rândul tinerilor. |
| --- | --- |

4.1.

Înainte de pandemia de COVID-19, datele sugerau că peste 84 de milioane de persoane (sau una din șase) din UE erau afectate de boli mintale – o cifră care a crescut cu siguranță de atunci (12

| 4.2. | În general, sănătatea mintală s-a deteriorat și mai mult de la începutul pandemiei de COVID-19, dar impactul este resimțit în special în rândul tinerilor, al persoanelor în vârstă, al persoanelor care au pierdut o persoană dragă din cauza pandemiei de COVID-19 și al altor grupuri vulnerabile. Izolarea socială și stresul societal afectează negativ sănătatea mintală și bunăstarea oamenilor. Persoanele cu probleme de sănătate subiacente sunt expuse unui risc de deteriorare a sănătății fizice și mintale. Spre deosebire de creșterea cererii de servicii de îngrijire a sănătății mintale, accesul la îngrijiri de sănătate a fost perturbat în mod semnificativ în contextul pandemiei, cel puțin în prima sa etapă. Creșterea cererii de servicii de îngrijire de sănătate mintală evidențiază importanța tot mai mare a telemedicinei și a soluțiilor digitale în prevenirea, diagnosticarea, tratarea și monitorizarea problemelor de sănătate mintală. |
| --- | --- |

4.2.

În general, sănătatea mintală s-a deteriorat și mai mult de la începutul pandemiei de COVID-19, dar impactul este resimțit în special în rândul tinerilor, al persoanelor în vârstă, al persoanelor care au pierdut o persoană dragă din cauza pandemiei de COVID-19 și al altor grupuri vulnerabile. Izolarea socială și stresul societal afectează negativ sănătatea mintală și bunăstarea oamenilor. Persoanele cu probleme de sănătate subiacente sunt expuse unui risc de deteriorare a sănătății fizice și mintale. Spre deosebire de creșterea cererii de servicii de îngrijire a sănătății mintale, accesul la îngrijiri de sănătate a fost perturbat în mod semnificativ în contextul pandemiei, cel puțin în prima sa etapă. Creșterea cererii de servicii de îngrijire de sănătate mintală evidențiază importanța tot mai mare a telemedicinei și a soluțiilor digitale în prevenirea, diagnosticarea, tratarea și monitorizarea problemelor de sănătate mintală.

| 4.3. | Printre evenimentele stresante care însoțesc pandemia de COVID-19 se numără: riscul de infectare și de transmitere a virusului altor persoane, teama de consecințele pe termen lung ale pandemiei (inclusiv cele economice), simptome ale altor boli (în special respiratorii) care sunt interpretate incorect ca simptome ale COVID-19, închiderea școlilor și a grădinițelor ceea ce face să crească nivelul de stres al părinților și al îngrijitorilor, furia și nemulțumirea față de personalul guvernamental și cel medical sau neîncrederea în informațiile furnizate de guvern și de alte organisme oficiale. |
| --- | --- |

4.3.

Printre evenimentele stresante care însoțesc pandemia de COVID-19 se numără: riscul de infectare și de transmitere a virusului altor persoane, teama de consecințele pe termen lung ale pandemiei (inclusiv cele economice), simptome ale altor boli (în special respiratorii) care sunt interpretate incorect ca simptome ale COVID-19, închiderea școlilor și a grădinițelor ceea ce face să crească nivelul de stres al părinților și al îngrijitorilor, furia și nemulțumirea față de personalul guvernamental și cel medical sau neîncrederea în informațiile furnizate de guvern și de alte organisme oficiale.

| 4.4. | În plus, profesioniștii din domeniul sănătății din prima linie (inclusiv asistenți medicali, medici, șoferi de ambulanță, tehnicieni de laborator și paramedici) se confruntă cu factori de stres suplimentari în timpul pandemiei, cum ar fi stigmatizarea muncii cu pacienții expuși riscurilor, echipamente individuale de protecție insuficiente și lipsa de echipamente pentru îngrijirea pacienților grav bolnavi, nevoia de vigilență constantă, un program de lucru prelungit, creșterea numărului de pacienți, nevoia de perfecționare și de formare constantă, modificarea protocoalelor de diagnosticare și de tratament al pacienților cu COVID-19, sprijin social redus, incapacitatea de a se îngriji pe sine, informații medicale insuficiente cu privire la efectele pe termen lung ale infecției și teama de infectare a familiei și a celor dragi. |
| --- | --- |

4.4.

În plus, profesioniștii din domeniul sănătății din prima linie (inclusiv asistenți medicali, medici, șoferi de ambulanță, tehnicieni de laborator și paramedici) se confruntă cu factori de stres suplimentari în timpul pandemiei, cum ar fi stigmatizarea muncii cu pacienții expuși riscurilor, echipamente individuale de protecție insuficiente și lipsa de echipamente pentru îngrijirea pacienților grav bolnavi, nevoia de vigilență constantă, un program de lucru prelungit, creșterea numărului de pacienți, nevoia de perfecționare și de formare constantă, modificarea protocoalelor de diagnosticare și de tratament al pacienților cu COVID-19, sprijin social redus, incapacitatea de a se îngriji pe sine, informații medicale insuficiente cu privire la efectele pe termen lung ale infecției și teama de infectare a familiei și a celor dragi.

| 4.5. | Recent, agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei și consecințele acesteia asupra mijloacelor de trai și incertitudinea cu privire la viitor au creat noi șocuri cu efecte pe termen lung asupra sănătății mintale. Resortisanții țărilor terțe, cum ar fi cei care fug din Ucraina, se pot confrunta cu provocări deosebite în materie de sănătate mintală din cauza experiențelor traumatice din țara lor de origine sau ale refugiului în UE. În același timp, războiul creează efecte de propagare și povară pentru populația UE din punct de vedere socioeconomic, generând astfel riscuri suplimentare pe termen lung pentru sănătatea mintală în întreaga UE. |
| --- | --- |

4.5.

Recent, agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei și consecințele acesteia asupra mijloacelor de trai și incertitudinea cu privire la viitor au creat noi șocuri cu efecte pe termen lung asupra sănătății mintale. Resortisanții țărilor terțe, cum ar fi cei care fug din Ucraina, se pot confrunta cu provocări deosebite în materie de sănătate mintală din cauza experiențelor traumatice din țara lor de origine sau ale refugiului în UE. În același timp, războiul creează efecte de propagare și povară pentru populația UE din punct de vedere socioeconomic, generând astfel riscuri suplimentare pe termen lung pentru sănătatea mintală în întreaga UE.

5.   Grupurile vulnerabile

Grupurile vulnerabile

| 5.1. | Copiii și adolescenții. Intervențiile de promovare a sănătății mintale a copiilor ar trebui să facă parte integrantă din îngrijirile de sănătate generale pentru copii, precum și pentru părinții și îngrijitorii acestora. Acestea încep în timpul sarcinii și continuă cu sprijin pentru consiliere privind exercitarea responsabilă a autorității părintești și privind dezvoltarea copiilor. Sistemele educaționale ar trebui să se axeze pe informare și sensibilizare, pe prevenirea și depistarea violenței – atât fizice, cât și online, a utilizării alcoolului, a consumului de tutun sau a abuzului de droguri etc. Utilizarea excesivă a platformelor de comunicare socială amenință sănătatea mintală, dar aceste mijloace de comunicare oferă, de asemenea, oportunități de tratament al afecțiunilor mintale. Influența stresului școlar și a performanței școlare poate pune, de asemenea, presiuni asupra sănătății mintale. |
| --- | --- |

5.1.

Copiii și adolescenții

| 5.1.1. | Ar trebui introduse în școli programe de promovare a bunăstării mintale și ar trebui îmbunătățite cunoștințele în materie de sănătate mintală. Ar trebui dezvoltate căi eficiente către sectorul asistenței medicale pentru a sprijini copiii de la o vârstă fragedă să își recunoască sentimentele și pe cele ale altora și să facă față emoțiilor și situațiilor dificile prin alegerea unor strategii eficiente de adaptare. Platformele online pentru promovarea sănătății mintale în instituțiile de învățământ și site-urile interactive adaptate vârstei pentru tineri sunt imperative. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ar trebui introduse în școli programe de promovare a bunăstării mintale și ar trebui îmbunătățite cunoștințele în materie de sănătate mintală. Ar trebui dezvoltate căi eficiente către sectorul asistenței medicale pentru a sprijini copiii de la o vârstă fragedă să își recunoască sentimentele și pe cele ale altora și să facă față emoțiilor și situațiilor dificile prin alegerea unor strategii eficiente de adaptare. Platformele online pentru promovarea sănătății mintale în instituțiile de învățământ și site-urile interactive adaptate vârstei pentru tineri sunt imperative.

| 5.1.2. | Protejarea sănătății mintale a copiilor necesită nu numai măsuri medicale pentru a asigura absența simptomelor clinice, ci și eforturi specifice pentru o bună calitate a vieții și o adaptare socială deplină. Este necesară o abordare colaborativă (sectoarele educației, sănătății și cel social trebuie să își unească forțele în acest sens) în școli pentru a promova sănătatea mintală, a aborda traumele și a preveni și a trata problemele de sănătate mintală, consumul și abuzul de substanțe, suicidul, violența în rândul tinerilor și diferitele forme de agresivitate. |
| --- | --- |

5.1.2.

Protejarea sănătății mintale a copiilor necesită nu numai măsuri medicale pentru a asigura absența simptomelor clinice, ci și eforturi specifice pentru o bună calitate a vieții și o adaptare socială deplină. Este necesară o abordare colaborativă (sectoarele educației, sănătății și cel social trebuie să își unească forțele în acest sens) în școli pentru a promova sănătatea mintală, a aborda traumele și a preveni și a trata problemele de sănătate mintală, consumul și abuzul de substanțe, suicidul, violența în rândul tinerilor și diferitele forme de agresivitate.

| 5.2. | Persoanele cu o vârstă avansată. Speranța medie de viață în statele membre este în continuă creștere, ceea ce scoate în evidență problema vârstei înaintate. Procesele de îmbătrânire pot cauza adesea schimbări în viață (inclusiv de natură psihosenzorială) și apariția unor nevoi legate de afecțiuni psihice. Limitările de natură psihomotorie și senzorială și pierderea treptată a acuității percepției, precum și dificultățile de adaptare la mediul în schimbare conduc la anxietate și depresie. Tulburările neurologice care implică cortexul, o combinație de schimbări legate de vârstă la nivelul creierului, alături de factorii genetici, de mediu și de stil de viață generează, de asemenea, efecte. Deși există o nevoie din ce în ce mai mare de a învăța pentru a folosi aparate electrocasnice din ce în ce mai complexe, odată cu vârsta avansată, capacitățile de a învăța și de a dobândi noi competențe scad, iar acest lucru poate cauza stres în viața de zi cu zi. În plus, experiența anumitor schimbări de viață, dificultăți, pierderi și izolarea sporesc, de asemenea, presiunea asupra sănătății mintale la o vârstă înaintată. Pentru a face față acestor provocări, este necesar să se elaboreze standarde pentru o îngrijire structurată care să depășească nivelul instituțional și să răspundă nevoilor personale ale persoanelor în vârstă. Dezvoltarea în comunitate a unor programe de îngrijire centrate pe persoane este esențială pentru a nu limita serviciile doar la instituții precum căminele pentru vârstnici sau azilele. Trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a căuta activ persoanele care au nevoie de sprijin, în special în situații de criză sau după un eveniment traumatic. |
| --- | --- |

5.2.

Persoanele cu o vârstă avansată.

| 5.3. | Perspectivele genderizate. Dezechilibrele de gen legate de sănătatea mintală reprezintă, de asemenea, o problemă. Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE), prin indicele său al egalității de gen 2022 (13), a constatat că femeile au raportat niveluri mai scăzute de bunăstare mintală decât bărbații în fiecare dintre cele trei valuri ale pandemiei. S-a înregistrat, de asemenea, o creștere semnificativă a violenței domestice în timpul pandemiei, denumită „pandemia din umbră”. În plus, probabilitatea ca femeile să se confrunte cu forma lungă de COVID-19, cu simptome neurologice și niveluri mai ridicate de depresie și anxietate este de două ori mai mare decât în cazul bărbaților (14). Strategia europeană privind serviciile de îngrijire (15) abordează, de asemenea, nevoile legate de echilibrul dintre viața profesională și cea privată, în special în ceea ce le privește pe femei (16). |
| --- | --- |

5.3.

Perspectivele genderizate.

13

14

15

16

| 5.3.1. | Ar trebui să existe o evaluare a impactului din perspectiva genului la nivelul tuturor politicilor privind sănătatea mintală la nivelul UE și la nivel național, pentru a asigura integrarea perspectivei de gen. Există diferențe biologice, dar și factorii psihologici și sociali joacă un rol important. Deși se cunosc deja multe despre diferențele în materie de prevalență, adesea este foarte puțin clară influența pe care o poate avea acest lucru asupra prevenirii, riscurilor, diagnosticării și tratamentelor. Prin urmare, sunt necesare mai multe cercetări. Un exemplu important este tendința de deteriorare mult mai accentuată a sănătății mintale a fetelor adolescente în comparație cu băieții, iar presiunile asupra fetelor sunt de trei ori mai mari în prezent decât în urmă cu 20 de ani. |
| --- | --- |

5.3.1.

Ar trebui să existe o evaluare a impactului din perspectiva genului la nivelul tuturor politicilor privind sănătatea mintală la nivelul UE și la nivel național, pentru a asigura integrarea perspectivei de gen. Există diferențe biologice, dar și factorii psihologici și sociali joacă un rol important. Deși se cunosc deja multe despre diferențele în materie de prevalență, adesea este foarte puțin clară influența pe care o poate avea acest lucru asupra prevenirii, riscurilor, diagnosticării și tratamentelor. Prin urmare, sunt necesare mai multe cercetări. Un exemplu important este tendința de deteriorare mult mai accentuată a sănătății mintale a fetelor adolescente în comparație cu băieții, iar presiunile asupra fetelor sunt de trei ori mai mari în prezent decât în urmă cu 20 de ani.

| 5.3.2. | Există o nevoie urgentă de asistență și tratament pentru sănătatea mintală adaptate la dimensiunea de gen. Pe parcursul vieții unei femei, există multe episoade care ar putea cauza probleme de sănătate mintală. De exemplu, tulburarea premenstruală disforică; efectul mental, fizic, psihiatric și farmacocinetic al menopauzei sau al contracepției orale; lipsa medicamentelor pentru femeile însărcinate și care alăptează; lipsa îngrijirilor adaptate de sănătate mintală și fizică și a tratamentelor după ce acestea au fost expuse la violență domestică și/sau sexuală, la căsătorii timpurii, precum și în cazul expunerii (timpurii) la pornografie (violentă) sau au fost victime ale traficului cu ființe umane. Toate acestea pot duce la înrăutățirea sănătății mintale și a stării lor generale. |
| --- | --- |

5.3.2.

Există o nevoie urgentă de asistență și tratament pentru sănătatea mintală adaptate la dimensiunea de gen. Pe parcursul vieții unei femei, există multe episoade care ar putea cauza probleme de sănătate mintală. De exemplu, tulburarea premenstruală disforică; efectul mental, fizic, psihiatric și farmacocinetic al menopauzei sau al contracepției orale; lipsa medicamentelor pentru femeile însărcinate și care alăptează; lipsa îngrijirilor adaptate de sănătate mintală și fizică și a tratamentelor după ce acestea au fost expuse la violență domestică și/sau sexuală, la căsătorii timpurii, precum și în cazul expunerii (timpurii) la pornografie (violentă) sau au fost victime ale traficului cu ființe umane. Toate acestea pot duce la înrăutățirea sănătății mintale și a stării lor generale.

| 5.4. | Persoanele cu dependențe. Ar trebui pus un accent special pe problemele de sănătate mintală legate de alcool și/sau de dependența de droguri ilicite. Riscurile legate de consumul de alcool sunt deosebit de importante din cauza utilizării sale pe scară largă. Etapa premergătoare alcoolismului este un consum excesiv și nociv de alcool, care începe cu scuza de a reduce stresul și duce adesea la dependență. Din păcate, studiul ESPAD al UE arată că acest consum riscant de alcool este vizibil și în rândul tinerei generații. Utilizarea altor droguri ilicite a devenit, de asemenea, o problemă gravă de sănătate publică în ultimele decenii, cu o dimensiune generațională deosebit de pronunțată. |
| --- | --- |

5.4.

Persoanele cu dependențe.

| 5.5. | Persoanele cu dizabilități intelectuale și psihosociale. Persoanele care au nevoie mare de îngrijire a sănătății mintale necesită un lanț de servicii de bună calitate și accesibil, centrat pe persoană și bazat pe drepturi, în cadrul serviciilor de sănătate mintală din comunitate. Pe durata pandemiei de COVID-19, persoanele cu dizabilități care trăiesc în instituții au fost „izolate de restul societății”, rezidenții raportând că sunt victimele supramedicației, sunt sedați sau izolați, apărând și exemple de autovătămare (17). În timpul pandemiei de COVID-19, au existat rate mai ridicate ale mortalității în rândul persoanelor cu dizabilități intelectuale, persoane care sunt, de asemenea, mai puțin susceptibile de a beneficia de servicii de terapie intensivă (18). Furnizarea de îngrijire individualizată centrată pe persoană și sprijin în condiții de criză este mult mai dificilă în instituțiile de mari dimensiuni, ceea ce expune persoanele cu dizabilități intelectuale și psihosociale unui risc considerabil de inegalități în ceea ce privește îngrijirea și tratamentul (19). Prin urmare, trebuie eliminate practicile de segregare, dezinstituționalizarea trebuie să se afle în centrul politicilor sociale pentru a permite persoanelor cu handicap să se bucure de dreptul lor de a trăi în comunitate. |
| --- | --- |

5.5.

Persoanele cu dizabilități intelectuale și psihosociale.

17

18

19

5.6.   Expunerea excesivă la stres – de exemplu, pandemii, dezastre naturale, conflicte.

Expunerea excesivă la stres – de exemplu, pandemii, dezastre naturale, conflicte.

| 5.6.1. | Pandemia de COVID-19 și sindromul COVID-ului lung au exacerbat mulți factori de risc care afectează indivizii, conducând la o sănătate mintală precară, precum și slăbind multe mecanisme de apărare, având ca rezultat o prevalență fără precedent a anxietății și a depresiei. În anumite state membre, această prevalență s-a dublat (20). În jurul perioadei de vârf a pandemiei, sănătatea mintală a tins către cele mai pesimiste scenarii, simptomele de depresie fiind, de obicei, cele mai acute în perioada aplicării unor măsuri stricte de izolare. |
| --- | --- |

5.6.1.

Pandemia de COVID-19 și sindromul COVID-ului lung au exacerbat mulți factori de risc care afectează indivizii, conducând la o sănătate mintală precară, precum și slăbind multe mecanisme de apărare, având ca rezultat o prevalență fără precedent a anxietății și a depresiei. În anumite state membre, această prevalență s-a dublat (20

| 5.6.2. | Pandemia de COVID-19 a evidențiat posibilele căi de interacțiune pozitivă între condițiile de muncă sigure și sănătoase și sănătatea publică (21). De asemenea, s-a dovedit că unele ocupații sunt expuse unor factori psihosociali care pot spori expunerea la stres (22) și pot produce efecte negative. De exemplu, epuizarea mentală și fizică a personalului (burnout) și schimbările demografice amenință să pună sub permanentă presiune forța de muncă din domeniul sănătății din Europa (23). Unele profesii înseamnă o expunere mai mare la precaritate (24) și la riscul de hărțuire fizică decât altele, de exemplu, lucrătorii din sănătate și din educație (14,6 %), cei din transporturi și comunicații (9,8 %), cei din domeniul horeca (9,3 %), cei din comerțul cu amănuntul (9,2 %). În aceste sectoare sunt raportate și incidente de atenție sexuală nedorită: horeca (3,9 %), sănătate și educație (2,7 %) și transporturi și comunicații (2,6 %) (25). Astfel de evenimente stresante pot cauza probleme și afecțiuni psihice și trebuie prevenite. |
| --- | --- |

5.6.2.

Pandemia de COVID-19 a evidențiat posibilele căi de interacțiune pozitivă între condițiile de muncă sigure și sănătoase și sănătatea publică (21

22

burnout

23

24

25

| 5.6.3. | Persoanele care s-au confruntat cu mediul periculos al dezastrelor naturale necontrolabile, de exemplu cutremure, uragane, incendii și inundații, victimele traficului de persoane, precum și solicitanții de protecție internațională. Există, de asemenea, diferite tipuri de reacții (26) în urma unui eveniment potențial traumatic:






  — | Stres: depășire aproape imediată; |
| --- | --- | --- |

5.6.3.

Persoanele care s-au confruntat cu mediul periculos al dezastrelor naturale necontrolabile

26

—

Stres: depășire aproape imediată;

| — | Stres acut: atenția scade, conștiința este neclară, apar stări de amnezie instantanee, dezorientare, tremor, agresivitate și anxietate, care pot dura de la câteva ore la patru săptămâni; |
| --- | --- |

—

Stres acut: atenția scade, conștiința este neclară, apar stări de amnezie instantanee, dezorientare, tremor, agresivitate și anxietate, care pot dura de la câteva ore la patru săptămâni;

| — | Tulburare de stres posttraumatic: aceleași simptome apar până la o lună după eveniment (de exemplu, un cutremur). |
| --- | --- |

—

Tulburare de stres posttraumatic: aceleași simptome apar până la o lună după eveniment (de exemplu, un cutremur).

6.   Exemple de bune practici

Exemple de bune practici

| 6.1. | În timpul pandemiei, multe state membre au luat măsuri pentru a spori sprijinul pentru sănătatea mintală. Cele mai dezvoltate noi informații privind sănătatea mintală și/sau linii de asistență telefonică care oferă consiliere cu privire la măsurile de adaptare în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, în timp ce multe țări și-au intensificat și eforturile de prevenire și de promovare și au sporit accesul la servicii de sănătate mintală și la finanțarea acestor servicii (27). Printre exemple se numără:






  — | Cipru – extinderea mandatului comisiilor epidemiologice de la abordarea riscurilor la adresa sănătății fizice pentru a include și problemele de sănătate mintală în cadrul unor subcomisii specializate (28); |
| --- | --- | --- |

6.1.

În timpul pandemiei, multe state membre au luat măsuri pentru a spori sprijinul pentru sănătatea mintală. Cele mai dezvoltate noi informații privind sănătatea mintală și/sau linii de asistență telefonică care oferă consiliere cu privire la măsurile de adaptare în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, în timp ce multe țări și-au intensificat și eforturile de prevenire și de promovare și au sporit accesul la servicii de sănătate mintală și la finanțarea acestor servicii (27

—

Cipru – extinderea mandatului comisiilor epidemiologice de la abordarea riscurilor la adresa sănătății fizice pentru a include și problemele de sănătate mintală în cadrul unor subcomisii specializate (28);

28

| — | Finlanda – o țară cu distanțe lungi și cu un nivel ridicat de utilizare a tehnologiilor digitale – utilizarea instrumentelor digitale poate oferi un acces mai ușor, mai eficient din punctul de vedere al costurilor și la un prag mai scăzut la serviciile de sănătate mintală (prevenire, diagnosticare, tratament, monitorizare). De exemplu, Mielenterveystalo.fi este un serviciu online care oferă informații și servicii privind sănătatea mintală pentru cetățeni și pentru profesioniștii din domeniul social și al serviciilor de sănătate din Finlanda. În special în zone în care nu există fizic servicii de îngrijire a sănătății mintale și în rândul grupurilor vulnerabile, cum ar fi tinerii care utilizează în mod activ instrumente și dispozitive digitale sau persoanele cu handicap fizic, soluțiile digitale pot spori gradul de utilizare a serviciilor de sănătate mintală și pot preveni problemele de sănătate mintală; |
| --- | --- |

—

Finlanda – o țară cu distanțe lungi și cu un nivel ridicat de utilizare a tehnologiilor digitale – utilizarea instrumentelor digitale poate oferi un acces mai ușor, mai eficient din punctul de vedere al costurilor și la un prag mai scăzut la serviciile de sănătate mintală (prevenire, diagnosticare, tratament, monitorizare). De exemplu, Mielenterveystalo.fi este un serviciu online care oferă informații și servicii privind sănătatea mintală pentru cetățeni și pentru profesioniștii din domeniul social și al serviciilor de sănătate din Finlanda. În special în zone în care nu există fizic servicii de îngrijire a sănătății mintale și în rândul grupurilor vulnerabile, cum ar fi tinerii care utilizează în mod activ instrumente și dispozitive digitale sau persoanele cu handicap fizic, soluțiile digitale pot spori gradul de utilizare a serviciilor de sănătate mintală și pot preveni problemele de sănătate mintală;

Mielenterveystalo.fi

| — | Portugalia – linie telefonică gratuită de 24 de ore pentru sprijin psihologic; |
| --- | --- |

—

Portugalia – linie telefonică gratuită de 24 de ore pentru sprijin psihologic;

| — | Franța – a introdus consultări gratuite cu un psiholog sau cu un psihiatru pentru studenți; |
| --- | --- |

—

Franța – a introdus consultări gratuite cu un psiholog sau cu un psihiatru pentru studenți;

| — | Irlanda – a pus la dispoziție o finanțare suplimentară de 50 de milioane EUR în 2021 pentru a crea noi servicii de sănătate mintală ca răspuns la o criză, precum și sprijin suplimentar pentru nevoile existente în materie de sănătate mintală; |
| --- | --- |

—

Irlanda – a pus la dispoziție o finanțare suplimentară de 50 de milioane EUR în 2021 pentru a crea noi servicii de sănătate mintală ca răspuns la o criză, precum și sprijin suplimentar pentru nevoile existente în materie de sănătate mintală;

| — | Letonia – creșterea finanțării pentru profesioniștii din domeniul sănătății mintale și pentru medicii de familie care oferă sprijin în domeniul sănătății mintale; |
| --- | --- |

—

Letonia – creșterea finanțării pentru profesioniștii din domeniul sănătății mintale și pentru medicii de familie care oferă sprijin în domeniul sănătății mintale;

| — | Lituania – platforma națională privind sănătatea mintală, cu informații privind modul de menținere a sănătății mintale și resurse de sprijin; |
| --- | --- |

—

Lituania – platforma națională privind sănătatea mintală, cu informații privind modul de menținere a sănătății mintale și resurse de sprijin;

| — | Cehia – majoritatea fondurilor obligatorii de asigurări de sănătate au introdus rambursarea parțială a psihoterapiei, deschisă tuturor beneficiarilor. |
| --- | --- |

—

Cehia – majoritatea fondurilor obligatorii de asigurări de sănătate au introdus rambursarea parțială a psihoterapiei, deschisă tuturor beneficiarilor.

| 6.2. | Alte state membre au introdus, de asemenea, strategii naționale pentru a aborda provocările legate de sănătatea mintală. De exemplu, Spania a dedicat un întreg capitol din strategia sa națională pentru perioada 2022-2026 provocărilor în materie de sănătate mintală ca urmare a pandemiei de COVID-19, introducând un set de orientări privind abordarea acestor provocări în timpul crizei și după criză. În Lituania, în 2020, a fost elaborat un plan de acțiune ca răspuns la COVID-19 pentru a consolida furnizarea de servicii de îngrijire a sănătății mintale și a atenua potențialele consecințe negative ale pandemiei (29). Planul de acțiune din Lituania stabilește, de asemenea, o serie de măsuri de extindere și de adaptare a serviciilor existente, introducând noi servicii, cum ar fi echipele psihologice de gestionare a crizelor la nivel de comunitate, disponibilitatea unor servicii de consiliere psihologică cu acces necondiționat la nivel municipal și creșterea accesibilității serviciilor de promovare a sănătății mintale. |
| --- | --- |

6.2.

Alte state membre au introdus, de asemenea, strategii naționale pentru a aborda provocările legate de sănătatea mintală. De exemplu, Spania a dedicat un întreg capitol din strategia sa națională pentru perioada 2022-2026 provocărilor în materie de sănătate mintală ca urmare a pandemiei de COVID-19, introducând un set de orientări privind abordarea acestor provocări în timpul crizei și după criză. În Lituania, în 2020, a fost elaborat un plan de acțiune ca răspuns la COVID-19 pentru a consolida furnizarea de servicii de îngrijire a sănătății mintale și a atenua potențialele consecințe negative ale pandemiei (29

| 6.3. | Psihoterapia, consilierea psihologică, diverse terapii bazate pe conversație și terapii de grup sunt tratamente fundamentate pe dovezi, care trebuie extinse pentru a fi abordabile ca preț, accesibile și disponibile pentru persoanele care au nevoie de ele, pentru a realiza un echilibru în raport cu metodele tradiționale de tratament, care predomină. |
| --- | --- |

6.3.

Psihoterapia, consilierea psihologică, diverse terapii bazate pe conversație și terapii de grup sunt tratamente fundamentate pe dovezi, care trebuie extinse pentru a fi abordabile ca preț, accesibile și disponibile pentru persoanele care au nevoie de ele, pentru a realiza un echilibru în raport cu metodele tradiționale de tratament, care predomină.

| 6.4. | Impactul pe termen mediu și lung al pandemiei asupra nevoii de servicii de sănătate mintală rămâne de văzut. Există unele indicii că sănătatea și bunăstarea mintală s-au îmbunătățit în primele luni ale anului 2022, dar semnele de sănătate mintală precară rămân ridicate. Datele naționale limitate disponibile arată simptome mai ridicate de depresie și anxietate în rândul adulților decât înainte de pandemie (30). |
| --- | --- |

6.4.

Impactul pe termen mediu și lung al pandemiei asupra nevoii de servicii de sănătate mintală rămâne de văzut. Există unele indicii că sănătatea și bunăstarea mintală s-au îmbunătățit în primele luni ale anului 2022, dar semnele de sănătate mintală precară rămân ridicate. Datele naționale limitate disponibile arată simptome mai ridicate de depresie și anxietate în rândul adulților decât înainte de pandemie (30

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  C. Winlow (1923) a definit promovarea sănătății ca fiind un efort organizat al societății de a educa individul cu privire la problemele personale de sănătate și de a dezvolta un sistem social care să ofere fiecărei persoane un nivel de trai adecvat pentru menținerea și îmbunătățirea sănătății sale.

1

(2)  COM(2023) 298 final.

2

(3)  Elementele specifice privind munca precară și sănătatea mintală sunt abordate în detaliu în avizul Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Investițiile publice în infrastructura energetică ca parte a soluției la problemele climatice” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 228, 29.6.2023, p. 28).

3

(4)  Setul de instrumente QualityRights al OMS pentru evaluarea și îmbunătățirea calității și a drepturilor omului în unitățile de sănătate mintală și de asistență socială. Geneva, Organizația Mondială a Sănătății, 2012.

4

(5)  https://www.cultureforhealth.eu/knowledge/

5

(6)  Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2020 referitoare la strategia UE post-COVID-19 în domeniul sănătății publice [2020/2691(RSP)] (JO L 371, 15.9.2021, p. 102), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0205_RO.html

6

(7)  Teama de a nu avea acces la un telefon mobil sau la alt dispozitiv, legată și de platformele de comunicare socială și de dependența de internet.

7

(8)  https://eventi.ambrosetti.eu/headway/wp-content/uploads/sites/225/2022/09/220927_Headway_Mental-Health-Index-2.0_Report-1.pdf

8

(9)  https://eventi.ambrosetti.eu/headway/wp-content/uploads/sites/225/2022/09/220927_Headway_Mental-Health-Index-2.0_Report-1.pdf, p. 60.

9

(10)  Date furnizate de ONU.

10

(11)  https://www.angelinipharma.com/media/press-releases/new-headway-report-highlights-environmental-determinants-of-mental-health/

11

(12)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-12/2022_healthatglance_rep_en_0.pdf

12

(13)  A se citi raportul la adresa https://eige.europa.eu/sites/default/files/documents/gender_equality_index_2022_corr.pdf A se vedea și https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2021-report/women-report-poorer-mental-well-being-men

13

(14)  https://timesofindia.indiatimes.com/life-style/health-fitness/health-news/females-twice-more-likely-to-suffer-from-long-covid-who-releases-alarming-data-on-sufferers-and-symptoms/photostory/94194227.cms?picid=94194317

14

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/ip_22_5169

15

(16)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10382#navItem-relatedDocuments

16

(17)  Brennan, C.S., Disability Rights During the Pandemic: A Global Report on Findings of the COVID-19 Disability Rights Monitor. 2020, COVID-19 Disability Rights Monitor (Drepturile persoanelor cu dizabilități pe durata pandemiei: un raport global privind constatările Monitorului drepturilor persoanelor cu dizabilități în contextul COVID-19).

17

Disability Rights During the Pandemic: A Global Report on Findings of the COVID-19 Disability Rights Monitor.

COVID-19 Disability Rights Monitor

(18)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/disability-and-health

18

(19)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/333964/WHO-EURO-2020-40745-54930-eng.pdf

19

(20)  Health at a Glance: Europe 2022 © OCDE/Uniunea Europeană, 2022.

20

(21)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:52021DC0323

21

(22)  https://osha.europa.eu/ro/themes/health-and-social-care-sector-osh

22

(23)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Strategia privind forța de muncă și îngrijirea în domeniul sănătății pentru viitorul Europei (aviz din proprie inițiativă) (JO C 486, 21.12.2022, p. 37).

23

(24)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Munca precară și sănătatea mintală” (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției spaniole) (JO C 228, 29.6.2023, p. 28).

24

(25)  https://osha.europa.eu/ro/themes/health-and-social-care-sector-osh

25

(26)  Flore Gil Bernal, Universitatea Ibero-Americană din Mexic, www.fearof.net

26

(27)  
  Office for National Statistics (Institutul național de statistică) (2021), Coronavirus and depression in adults (Coronavirusul și depresia la adulți), Regatul Unit: iulie-august 2021.

27

Office for National Statistics

Coronavirus and depression in adults

(28)  Long Covid Syndrome (Sindromul covidului lung) – https://www.oeb.org.cy/egcheiridia-long-covid-cyprus

28

(29)  Wijker, Sillitti și Hewlett (2022), The provision of community-based mental health care in Lithuania (Furnizarea de servicii de îngrijire a sănătății mintale la nivelul comunității în Lituania), https://doi.org/10.1787/18de24d5-en

29

The provision of community-based mental health care in Lithuania

(30)  Sciensano, 2022; Santé publique Franța, 2022.

30

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/108 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/108

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Măsuri de reducere a obezității infantile”

(aviz exploratoriu la solicitarea Președinției spaniole)

(2023/C 349/17)

| Raportor: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Coraportoare: | Isabel CAÑO AGUILAR |

Raportor:

Josep PUXEU ROCAMORA

Josep PUXEU ROCAMORA

Coraportoare:

Isabel CAÑO AGUILAR

Isabel CAÑO AGUILAR

| Sesizare | Scrisoare din partea Președinției spaniole a Consiliului, 8.12.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 1.6.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 13.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 197/0/0 |

Sesizare

Scrisoare din partea Președinției spaniole a Consiliului, 8.12.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

1.6.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

197/0/0

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Sănătatea este un drept fundamental. În plus, dreptul copiilor de a crește fericiți și sănătoși, putând să își dezvolte întregul potențial, este un drept stabilit prin Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului. |
| --- | --- |

1.1.

Sănătatea este un drept fundamental. În plus, dreptul copiilor de a crește fericiți și sănătoși, putând să își dezvolte întregul potențial, este un drept stabilit prin Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului.

| 1.2. | În prezent, supraponderabilitatea și obezitatea infantilă continuă să reprezinte una dintre principalele provocări în materie de sănătate publică cu care se confruntă statele membre ale UE și care implică o multitudine de factori: de mediu, sociali și economici. Obezitatea infantilă este asociată cu probleme de sănătate fizică, mentală și socială în copilărie și la vârsta adultă. |
| --- | --- |

1.2.

În prezent, supraponderabilitatea și obezitatea infantilă continuă să reprezinte una dintre principalele provocări în materie de sănătate publică cu care se confruntă statele membre ale UE și care implică o multitudine de factori: de mediu, sociali și economici. Obezitatea infantilă este asociată cu probleme de sănătate fizică, mentală și socială în copilărie și la vârsta adultă.

| 1.3. | CESE subliniază necesitatea de a reduce inegalitățile socioeconomice în copilărie, deoarece acestea sunt direct legate de excesul de greutate în rândul copiilor. În unele cazuri, procentul de copii și adolescenți cu obezitate este dublu în gospodăriile cu venituri mai mici. |
| --- | --- |

1.3.

CESE subliniază necesitatea de a reduce inegalitățile socioeconomice în copilărie, deoarece acestea sunt direct legate de excesul de greutate în rândul copiilor. În unele cazuri, procentul de copii și adolescenți cu obezitate este dublu în gospodăriile cu venituri mai mici.

| 1.4. | CESE observă că există criterii diverse privind modul de abordare a obezității infantile în diferitele state membre (în ceea ce privește o serie de aspecte, cum ar fi comunicarea, etichetarea nutrițională, promovarea activității fizice și a regimurilor alimentare durabile sau includerea unor aspecte mai inovatoare, cum ar fi utilizarea sănătoasă a ecranelor sau promovarea sănătății psihoemoționale) și îndeamnă Comisia Europeană și Parlamentul European să joace un rol mai proactiv în acest domeniu și să promoveze o reglementare sporită și un cadru mai eficace. |
| --- | --- |

1.4.

CESE observă că există criterii diverse privind modul de abordare a obezității infantile în diferitele state membre (în ceea ce privește o serie de aspecte, cum ar fi comunicarea, etichetarea nutrițională, promovarea activității fizice și a regimurilor alimentare durabile sau includerea unor aspecte mai inovatoare, cum ar fi utilizarea sănătoasă a ecranelor sau promovarea sănătății psihoemoționale) și îndeamnă Comisia Europeană și Parlamentul European să joace un rol mai proactiv în acest domeniu și să promoveze o reglementare sporită și un cadru mai eficace.

| 1.5. | CESE este preocupat pentru că majoritatea restricțiilor naționale privind promovarea și publicitatea alimentelor și a băuturilor nealcoolice pentru copii sunt prea slabe și fiindcă abordările voluntare existente nu sunt suficiente pentru a-i proteja pe copii și adolescenți. Este de părere că profilul nutrițional al OMS ar putea fi utilizat drept bază pentru limitarea publicității la produsele cu conținut ridicat de zahăr, grăsimi sau sare și consideră că este important să se învețe din bunele măsuri și practici din țările unde diferitele politici își demonstrează eficacitatea, inclusiv prin intermediul reglementării, pentru a limita expunerea copiilor la comunicări comerciale audiovizuale pentru produse alimentare și băuturi cu conținut ridicat de sare, zaharuri, grăsimi, grăsimi saturate sau acizi grași trans, respectând în același timp prevederile privind orele de emisie ale copiilor și garantând că orice publicitate respectă principiul veridicității. Ar trebui reamintit că OMS pledează pentru restricționarea tuturor formelor relevante de publicitate pentru alimentele destinate copiilor. |
| --- | --- |

1.5.

CESE este preocupat pentru că majoritatea restricțiilor naționale privind promovarea și publicitatea alimentelor și a băuturilor nealcoolice pentru copii sunt prea slabe și fiindcă abordările voluntare existente nu sunt suficiente pentru a-i proteja pe copii și adolescenți. Este de părere că profilul nutrițional al OMS ar putea fi utilizat drept bază pentru limitarea publicității la produsele cu conținut ridicat de zahăr, grăsimi sau sare și consideră că este important să se învețe din bunele măsuri și practici din țările unde diferitele politici își demonstrează eficacitatea, inclusiv prin intermediul reglementării, pentru a limita expunerea copiilor la comunicări comerciale audiovizuale pentru produse alimentare și băuturi cu conținut ridicat de sare, zaharuri, grăsimi, grăsimi saturate sau acizi grași trans, respectând în același timp prevederile privind orele de emisie ale copiilor și garantând că orice publicitate respectă principiul veridicității. Ar trebui reamintit că OMS pledează pentru restricționarea tuturor formelor relevante de publicitate pentru alimentele destinate copiilor.

| 1.6. | CESE solicită, de asemenea, reînnoirea Planului de acțiune al UE privind obezitatea infantilă 2014-2020, ținând seama de propunerile formulate în prezentul aviz. |
| --- | --- |

1.6.

CESE solicită, de asemenea, reînnoirea Planului de acțiune al UE privind obezitatea infantilă 2014-2020, ținând seama de propunerile formulate în prezentul aviz.

| 1.7. | Una dintre măsurile pe care CESE le consideră indispensabile pentru îndeplinirea acestor obiective constă în promovarea, de către instituții, a consumului acelor produse alimentare care sunt considerate a fi o parte esențială a unei alimentații sănătoase și durabile (fructe și legume proaspete, de sezon și produse la nivel local, leguminoase, cereale integrale și proteine animale, cum ar fi peștele), de exemplu, prin punerea accentului pe politicile de promovare a produselor agricole din UE, prin crearea de licitații publice care să promoveze o alimentație sănătoasă și durabilă sau prin utilizarea stimulentelor fiscale (cum ar fi reducerile de TVA) ca instrument de sprijinire a achiziționării și consumului de astfel de alimente, printre alte măsuri. De asemenea, în contextul inflației și al creșterii prețurilor, ambele măsuri ar putea contribui la asigurarea accesului mai ușor al mult mai multor familii, în special al celor mai defavorizate, la o alimentație hrănitoare, de calitate. CESE încurajează, de asemenea, să se continue reformularea și îmbunătățirea compoziției produselor alimentare și a băuturilor de pe piața europeană. |
| --- | --- |

1.7.

Una dintre măsurile pe care CESE le consideră indispensabile pentru îndeplinirea acestor obiective constă în promovarea, de către instituții, a consumului acelor produse alimentare care sunt considerate a fi o parte esențială a unei alimentații sănătoase și durabile (fructe și legume proaspete, de sezon și produse la nivel local, leguminoase, cereale integrale și proteine animale, cum ar fi peștele), de exemplu, prin punerea accentului pe politicile de promovare a produselor agricole din UE, prin crearea de licitații publice care să promoveze o alimentație sănătoasă și durabilă sau prin utilizarea stimulentelor fiscale (cum ar fi reducerile de TVA) ca instrument de sprijinire a achiziționării și consumului de astfel de alimente, printre alte măsuri. De asemenea, în contextul inflației și al creșterii prețurilor, ambele măsuri ar putea contribui la asigurarea accesului mai ușor al mult mai multor familii, în special al celor mai defavorizate, la o alimentație hrănitoare, de calitate. CESE încurajează, de asemenea, să se continue reformularea și îmbunătățirea compoziției produselor alimentare și a băuturilor de pe piața europeană.

| 1.8. | CESE solicită să li se ofere familiilor instrumente simple, care să le pună la dispoziție cunoștințele necesare pentru a înțelege originea numeroșilor factori care conduc la obezitatea infantilă și consecințele acesteia asupra sănătății în copilărie și la vârsta adultă. Totodată, CESE consideră că este esențial ca societatea în ansamblu să influențeze utilizarea sănătoasă a tehnologiei relațiilor, informației și comunicațiilor (TRIC) și recomandările existente în acest sens. Utilizarea excesivă a ecranelor duce la sedentarism, la o expunere crescută la publicitatea la alimente și băuturi cu un conținut ridicat de zaharuri, grăsimi și sare, precum și la riscuri pentru sănătatea mintală a copiilor și a adolescenților. |
| --- | --- |

1.8.

CESE solicită să li se ofere familiilor instrumente simple, care să le pună la dispoziție cunoștințele necesare pentru a înțelege originea numeroșilor factori care conduc la obezitatea infantilă și consecințele acesteia asupra sănătății în copilărie și la vârsta adultă. Totodată, CESE consideră că este esențial ca societatea în ansamblu să influențeze utilizarea sănătoasă a tehnologiei relațiilor, informației și comunicațiilor (TRIC) și recomandările existente în acest sens. Utilizarea excesivă a ecranelor duce la sedentarism, la o expunere crescută la publicitatea la alimente și băuturi cu un conținut ridicat de zaharuri, grăsimi și sare, precum și la riscuri pentru sănătatea mintală a copiilor și a adolescenților.

| 1.9. | CESE solicită ca mediul educațional să fie o forță motrice pentru activitatea fizică, alimentația sănătoasă și sănătatea psihoemoțională. Instituțiile de învățământ sunt un spațiu ideal pentru a promova stiluri de viață sănătoase și pentru a aborda obezitatea infantilă într-un mod pozitiv, fără a conduce la stigmatizare socială sau la respingerea anumitor stereotipuri corporale. În acest scop, CESE consideră că una dintre măsuri constă în transformarea programelor de învățământ actuale, pentru a crește timpul preconizat pentru activitatea fizică, precum și realizarea de investiții în educația alimentară și gastronomică. Cantinele școlare reprezintă un element-cheie în promovarea obiceiurilor alimentare sănătoase pentru copii și adolescenți și, prin urmare, se consideră că este extrem de important să se promoveze disponibilitatea acestora în toate etapele educației și să se asigure că alimentația oferită este sănătoasă, echilibrată și de calitate. De asemenea, reamintește că punerea în aplicare a programului Uniunii Europene de încurajare a consumului de fructe, legume și lapte în școli poate fi intensificată cu mai multă atenție și că pot fi promovate ajutoarele pentru masa de prânz pentru copiii aflați în situații de inegalitate. |
| --- | --- |

1.9.

CESE solicită ca mediul educațional să fie o forță motrice pentru activitatea fizică, alimentația sănătoasă și sănătatea psihoemoțională. Instituțiile de învățământ sunt un spațiu ideal pentru a promova stiluri de viață sănătoase și pentru a aborda obezitatea infantilă într-un mod pozitiv, fără a conduce la stigmatizare socială sau la respingerea anumitor stereotipuri corporale. În acest scop, CESE consideră că una dintre măsuri constă în transformarea programelor de învățământ actuale, pentru a crește timpul preconizat pentru activitatea fizică, precum și realizarea de investiții în educația alimentară și gastronomică. Cantinele școlare reprezintă un element-cheie în promovarea obiceiurilor alimentare sănătoase pentru copii și adolescenți și, prin urmare, se consideră că este extrem de important să se promoveze disponibilitatea acestora în toate etapele educației și să se asigure că alimentația oferită este sănătoasă, echilibrată și de calitate. De asemenea, reamintește că punerea în aplicare a programului Uniunii Europene de încurajare a consumului de fructe, legume și lapte în școli poate fi intensificată cu mai multă atenție și că pot fi promovate ajutoarele pentru masa de prânz pentru copiii aflați în situații de inegalitate.

| 1.10. | CESE îndeamnă statele membre să extindă și să îmbunătățească spațiile și infrastructura publice, astfel încât să încurajeze și să faciliteze mobilitatea activă, în special în zonele din jurul școlilor sau pe drumurile spre școli. De asemenea, consideră că este necesar să se creeze spații urbane care să dispună de zone de sport, de locuri de joacă și de spații verzi accesibile, sigure și prietenoase pentru copii și adolescenți. |
| --- | --- |

1.10.

CESE îndeamnă statele membre să extindă și să îmbunătățească spațiile și infrastructura publice, astfel încât să încurajeze și să faciliteze mobilitatea activă, în special în zonele din jurul școlilor sau pe drumurile spre școli. De asemenea, consideră că este necesar să se creeze spații urbane care să dispună de zone de sport, de locuri de joacă și de spații verzi accesibile, sigure și prietenoase pentru copii și adolescenți.

| 1.11. | CESE propune ca mediul digital să fie utilizat ca facilitator al unor stiluri de viață, relații și comportamente sănătoase. În acest sens, CESE solicită încă o dată să se realizeze campanii publicitare vizuale inspirate din campaniile de publicitate socială pozitivă, adresate copiilor, în favoarea unor produse alimentare și a unei alimentații mai sănătoase, a unei vieți active și a unei utilizări sănătoase a ecranelor. |
| --- | --- |

1.11.

CESE propune ca mediul digital să fie utilizat ca facilitator al unor stiluri de viață, relații și comportamente sănătoase. În acest sens, CESE solicită încă o dată să se realizeze campanii publicitare vizuale inspirate din campaniile de publicitate socială pozitivă, adresate copiilor, în favoarea unor produse alimentare și a unei alimentații mai sănătoase, a unei vieți active și a unei utilizări sănătoase a ecranelor.

| 1.12. | CESE reamintește recomandările evaluării sale privind programul UE pentru școli (1), avizele privind dietele sănătoase și durabile și Strategia „De la fermă la consumator”, și invită Comisia să includă măsuri de combatere a obezității infantile în următorul cadru privind sistemele alimentare durabile, de exemplu în ceea ce privește etichetarea și achizițiile publice. |
| --- | --- |

1.12.

CESE reamintește recomandările evaluării sale privind programul UE pentru școli (1

| 1.13. | De asemenea, CESE este convins, după cum a subliniat în alte avize, că inovațiile democratice, cum ar fi consiliile pentru politica alimentară și promovarea abordărilor participative, contribuie la promovarea calității și legitimității procesului de elaborare a politicilor în domeniul alimentar. CESE încurajează instituirea, la nivel european, a unui instrument precum Consiliul european pentru politica alimentară. |
| --- | --- |

1.13.

De asemenea, CESE este convins, după cum a subliniat în alte avize, că inovațiile democratice, cum ar fi consiliile pentru politica alimentară și promovarea abordărilor participative, contribuie la promovarea calității și legitimității procesului de elaborare a politicilor în domeniul alimentar. CESE încurajează instituirea, la nivel european, a unui instrument precum Consiliul european pentru politica alimentară.

| 1.14. | Pe scurt, CESE propune să se abordeze problema obezității la nivel global, avându-se în vedere o transformare sănătoasă a stilurilor de viață, cu luarea în considerare, totodată, a tuturor constrângerilor sociale ale acesteia, și recomandă promovarea unor strategii publice care să garanteze accesul universal la o alimentație sănătoasă, la activități fizice și la sport, la odihnă și la bunăstare psihoemoțională, fără nicio discriminare. |
| --- | --- |

1.14.

Pe scurt, CESE propune să se abordeze problema obezității la nivel global, avându-se în vedere o transformare sănătoasă a stilurilor de viață, cu luarea în considerare, totodată, a tuturor constrângerilor sociale ale acesteia, și recomandă promovarea unor strategii publice care să garanteze accesul universal la o alimentație sănătoasă, la activități fizice și la sport, la odihnă și la bunăstare psihoemoțională, fără nicio discriminare.

2.   Sănătatea ca axă centrală a tuturor politicilor

Sănătatea ca axă centrală a tuturor politicilor

| 2.1. | Sănătatea este un drept fundamental (2) și o condiție prealabilă pentru funcționarea societății și a economiei noastre. În special, dreptul copiilor de a crește fericiți și sănătoși, putând să își dezvolte întregul potențial, este un drept stabilit prin Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului (3). CESE sprijină conceptul „O singură sănătate” promovat de Comisia Europeană ca abordare integrată care urmărește echilibrarea și optimizarea în mod durabil a sănătății oamenilor. |
| --- | --- |

2.1.

Sănătatea este un drept fundamental (2

3

| 2.2. | Abordarea obezității infantile este vitală pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), în special a ODD 3, pentru a asigura o viață sănătoasă și a promova bunăstarea tuturor, la toate vârstele, și pentru a îmbunătăți starea de sănătate a tuturor europenilor în viitor. Datele științifice sugerează că este probabil ca prevenirea obezității în fazele critice de pe parcursul vieții, cum ar fi primii ani de viață și adolescența, să aibă cele mai mari beneficii pentru sănătate, să reducă costurile aferente și să reprezinte cea mai mare șansă de a rupe ciclul intergenerațional al obezității și al inegalităților alimentare. |
| --- | --- |

2.2.

Abordarea obezității infantile este vitală pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), în special a ODD 3, pentru a asigura o viață sănătoasă și a promova bunăstarea tuturor, la toate vârstele, și pentru a îmbunătăți starea de sănătate a tuturor europenilor în viitor. Datele științifice sugerează că este probabil ca prevenirea obezității în fazele critice de pe parcursul vieții, cum ar fi primii ani de viață și adolescența, să aibă cele mai mari beneficii pentru sănătate, să reducă costurile aferente și să reprezinte cea mai mare șansă de a rupe ciclul intergenerațional al obezității și al inegalităților alimentare.

| 2.3. | În acest sens, Comitetul apreciază solicitarea viitoarei Președinții spaniole privind elaborarea de către CESE a unui aviz exploratoriu referitor la posibilele măsuri de reducere a obezității infantile. Această solicitare vine în continuarea tendinței instituțiilor UE și a guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene de a formula și a dezvolta strategii care au obiectivul de a reduce și de a preveni obezitatea și supraponderabilitatea în rândul copiilor:






  (i) | În Strategia UE privind drepturile copilului (4), se recunoaște că o alimentație sănătoasă, alături de activitatea fizică, este esențială pentru dezvoltarea fizică și mentală deplină a copiilor. |
| --- | --- | --- |

2.3.

În acest sens, Comitetul apreciază solicitarea viitoarei Președinții spaniole privind elaborarea de către CESE a unui aviz exploratoriu referitor la posibilele măsuri de reducere a obezității infantile. Această solicitare vine în continuarea tendinței instituțiilor UE și a guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene de a formula și a dezvolta strategii care au obiectivul de a reduce și de a preveni obezitatea și supraponderabilitatea în rândul copiilor:

(i)

În Strategia UE privind drepturile copilului (4), se recunoaște că o alimentație sănătoasă, alături de activitatea fizică, este esențială pentru dezvoltarea fizică și mentală deplină a copiilor.

4

| (ii) | În cadrul inițiativei Garanția europeană pentru copii, care ar trebui să contribuie la plasarea drepturilor copiilor și ale adolescenților în centrul procesului de elaborare a politicilor UE, obezitatea infantilă este unul dintre aspectele pe care planurile naționale ar trebui să le includă. |
| --- | --- |

(ii)

În cadrul inițiativei Garanția europeană pentru copii, care ar trebui să contribuie la plasarea drepturilor copiilor și ale adolescenților în centrul procesului de elaborare a politicilor UE, obezitatea infantilă este unul dintre aspectele pe care planurile naționale ar trebui să le includă.

| (iii) | De asemenea, prin intermediul prezentului aviz, se asigură continuitatea Strategiei pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate (2007), a Cărții albe privind obezitatea, din 2017, și a Planului de acțiune al UE privind obezitatea infantilă 2014-2020 (5), inițiative care, la fel ca prezentul raport, aveau scopul de a stopa creșterea numărului de cazuri de supraponderabilitate și de obezitate în rândul copiilor și adolescenților (0-18 ani). În acest sens, CESE îndeamnă la reînnoirea Planului de acțiune al UE privind obezitatea infantilă 2014-2020. |
| --- | --- |

(iii)

De asemenea, prin intermediul prezentului aviz, se asigură continuitatea Strategiei pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate (2007), a Cărții albe privind obezitatea, din 2017, și a Planului de acțiune al UE privind obezitatea infantilă 2014-2020 (5), inițiative care, la fel ca prezentul raport, aveau scopul de a stopa creșterea numărului de cazuri de supraponderabilitate și de obezitate în rândul copiilor și adolescenților (0-18 ani). În acest sens, CESE îndeamnă la reînnoirea Planului de acțiune al UE privind obezitatea infantilă 2014-2020.

5

3.   Obezitatea infantilă în Europa: situația actuală

Obezitatea infantilă în Europa: situația actuală

| 3.1. | Potrivit Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) (6), obezitatea este o boală complexă multifactorială netransmisibilă care este definită printr-o adipozitate excesivă care poate dăuna sănătății. Obezitatea este, de asemenea, un factor de risc pentru dezvoltarea altor boli netransmisibile (BNT), precum bolile cardiovasculare, metabolice, osteo-articulare sau cancerul (7), tulburările de sănătate mintală și reducerea calității vieții, ceea ce reduce speranța de viață și crește riscul de deces prematur. Aceste consecințe au ca urmări finale majorarea cheltuielilor sanitare ale țărilor, precum și alte cheltuieli individuale, sociale și economice. |
| --- | --- |

3.1.

Potrivit Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) (6

7

| 3.2. | În prezent, supraponderalitatea și obezitatea infantilă rămân una dintre principalele provocări în materie de sănătate publică în statele membre ale UE. În cea de-a cincea rundă a studiului COSI al OMS (desfășurată între 2018 și 2020) (8), 29 % dintre copiii cu vârste cuprinse între 7 și 9 ani din cele 33 de țări participante se confruntau cu un exces de greutate (9) și 12 % erau obezi. Cifrele defalcate în funcție de gen arată că ratele înregistrate în cazul băieților sunt puțin mai mari decât în cazul fetelor (31 % față de 28 % în ceea ce privește supraponderalitatea și 14 % față de 10 % în ceea ce privește obezitatea). |
| --- | --- |

3.2.

În prezent, supraponderalitatea și obezitatea infantilă rămân una dintre principalele provocări în materie de sănătate publică în statele membre ale UE. În cea de-a cincea rundă a studiului COSI al OMS (desfășurată între 2018 și 2020) (8

9

| 3.3. | CESE subliniază că este posibil ca pandemia de COVID-19 să fi exacerbat problema obezității infantile. Există tot mai multe indicii potrivit cărora pandemia de COVID-19 a înrăutățit cifrele legate de obezitatea infantilă, mai ales în situațiile caracterizate de gradul cel mai ridicat de vulnerabilitate (10). |
| --- | --- |

3.3.

CESE subliniază că este posibil ca pandemia de COVID-19 să fi exacerbat problema obezității infantile. Există tot mai multe indicii potrivit cărora pandemia de COVID-19 a înrăutățit cifrele legate de obezitatea infantilă, mai ales în situațiile caracterizate de gradul cel mai ridicat de vulnerabilitate (10

| 3.4. | CESE observă că există criterii diverse privind modul de abordare a obezității infantile în diferitele state membre (în ceea ce privește o serie de aspecte, cum ar fi comunicarea, etichetarea nutrițională, promovarea activității fizice și a regimurilor alimentare durabile sau includerea unor aspecte mai inovatoare, cum ar fi utilizarea sănătoasă a ecranelor sau promovarea sănătății psihoemoționale) și îndeamnă Comisia Europeană și Parlamentul European să joace un rol mai proactiv în acest domeniu și să promoveze o reglementare sporită și un cadru mai eficace. |
| --- | --- |

3.4.

CESE observă că există criterii diverse privind modul de abordare a obezității infantile în diferitele state membre (în ceea ce privește o serie de aspecte, cum ar fi comunicarea, etichetarea nutrițională, promovarea activității fizice și a regimurilor alimentare durabile sau includerea unor aspecte mai inovatoare, cum ar fi utilizarea sănătoasă a ecranelor sau promovarea sănătății psihoemoționale) și îndeamnă Comisia Europeană și Parlamentul European să joace un rol mai proactiv în acest domeniu și să promoveze o reglementare sporită și un cadru mai eficace.

4.   Factorii determinanți ai obezității infantile

Factorii determinanți ai obezității infantile

Apariția obezității nu poate fi atribuită unei singure cauze, ci rezultă dintr-o interacțiune complexă între diverși factori (11). Apariția acesteia este determinată de factori individuali (biologici/genetici, fiziologici și legați de stilul de viață), precum și de factori de mediu (influența diferitelor medii în care se dezvoltă persoana: familie, școală, comunitate), psihosociali (nivel de educație sau clasă socială) și economici [nivelul veniturilor familiilor (12)].

11

12

| 4.1. | Factorii psihosociali și resursele economice urmează modele sociale, pot conduce la creșterea vulnerabilității familiilor cu venituri reduse în fața influențelor nocive ale mediului, în toate etapele vieții, și au un efect cumulativ pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

4.1.

Factorii psihosociali și resursele economice urmează modele sociale, pot conduce la creșterea vulnerabilității familiilor cu venituri reduse în fața influențelor nocive ale mediului, în toate etapele vieții, și au un efect cumulativ pe tot parcursul vieții.

| 4.2. | Există suficiente probe și dovezi care sugerează că expunerea la factori nesănătoși legați de alimentația și de greutatea corporală din perioada anterioară concepției și pe parcursul sarcinii joacă un rol important în ceea ce privește programarea compoziției corporale în primii ani de viață și predispoziția la obezitate. |
| --- | --- |

4.2.

Există suficiente probe și dovezi care sugerează că expunerea la factori nesănătoși legați de alimentația și de greutatea corporală din perioada anterioară concepției și pe parcursul sarcinii joacă un rol important în ceea ce privește programarea compoziției corporale în primii ani de viață și predispoziția la obezitate.

| 4.3. | De asemenea, inegalitățile socioeconomice observate în rândul copiilor, care au fost agravate de pandemie, de creșterea inflației și de criza economică, sunt legate în mod direct de excesul de greutate înregistrat în această categorie de vârstă, procentul de copii cu obezitate fiind, în unele cazuri, de două ori mai mare în gospodăriile cu venituri mai mici, deoarece acestea au stiluri de viață care diferă de cele ale gospodăriilor cu venituri mai mari. |
| --- | --- |

4.3.

De asemenea, inegalitățile socioeconomice

| 4.4. | Activitatea fizică (AF) este un pilon al sănătății pe tot parcursul vieții. Activitatea fizică este, de asemenea, un factor determinant important în prevenirea și în tratamentul obezității infantile și în prevenirea factorilor de risc metabolic timpuriu (13), precum și o componentă esențială pentru dezvoltarea abilităților cognitive, motorii și sociale de bază. Cu toate acestea, 81 % dintre copiii cu vârste cuprinse între 11 și 17 ani nu sunt suficient de activi din punct de vedere fizic (14). Înainte de pandemie, doar unul din șapte adolescenți de 15 ani (14 %) din regiunea Europa, astfel cum este definită de OMS, declara că a făcut cel puțin o oră de activitate fizică moderată până la intensă în fiecare zi (15). În mod similar, doar 25 % dintre băieții de 15 ani și 15 % dintre fetele de 15 ani au atins nivelurile recomandate de activitate fizică în 2014 (16). |
| --- | --- |

4.4.

Activitatea fizică

13

14

15

16

| 4.5. | Alimentația dezechilibrată, care presupune un consum ridicat de produse alimentare și de băuturi bogate în grăsimi, zahăr și sare, sunt asociate cu niveluri mai mari de adipozitate, precum și cu o stare generală mai proastă de sănătate. Pe de altă parte, acele obiceiuri care tind spre modele precum dieta mediteraneeană, atlantică sau nordică sau, pur și simplu, către diete în care predomină produsele alimentare proaspete și de origine vegetală sunt asociate cu o stare mai bună de sănătate (17) (18). Potrivit ultimei runde a studiului COSI (19), mai puțin de jumătate (43 %) dintre copiii cu vârste cuprinse între 6 și 9 ani din regiunea Europa consumă zilnic fructe proaspete. În plus, 7 % dintre aceștia nu consumă niciodată fructe, sau le consumă mai puțin de o dată pe săptămână. În ceea ce privește consumul de legume, doar o treime (34 %) dintre copiii cu vârste cuprinse între 6 și 9 ani mănâncă zilnic legume. |
| --- | --- |

4.5.

Alimentația dezechilibrată

17

18

19

| 4.6. | Din perspectivă economică și socială, CESE subliniază, de asemenea, că creșterea prețurilor la materiile prime alimentare care se înregistrează la nivel mondial are impact asupra prețurilor de consum în UE, condiționând astfel modelele de cumpărare și obiceiurile alimentare ale familiilor și ale copiilor și adolescenților europeni, în special ale celor mai vulnerabili. |
| --- | --- |

4.6.

Din perspectivă economică și socială, CESE subliniază, de asemenea, că creșterea prețurilor la materiile prime alimentare

| 4.7. | Bunăstarea emoțională și obezitatea sunt strâns legate între ele. Pe de o parte, pentru că bunăstarea emoțională este esențială pentru a preveni obezitatea infantilă. Pe de altă parte, pentru că obezitatea infantilă crește posibilitatea de a fi victima discriminării, a stigmatizării și a hărțuirii la școală și, prin urmare, afectează bunăstarea emoțională a copiilor. |
| --- | --- |

4.7.

Bunăstarea emoțională

| 4.8. | Timpul excesiv petrecut în fața ecranelor s-a dovedit a fi unul dintre factorii determinanți în apariția supraponderalității/obezității, corelându-se cu aceasta (20) (21); deși organizațiile internaționale și agențiile publice recomandă limitarea timpului petrecut în fața ecranelor la cel mult 120 de minute pe zi, copiii și adolescenții europeni par să nu respecte această recomandare (22). |
| --- | --- |

4.8.

Timpul excesiv petrecut în fața ecranelor

20

21

22

5.   Măsuri de acțiune

Măsuri de acțiune

| 5.1. | Abordarea obezității infantile necesită o perspectivă care să țină seama de toate etapele vieții și care să răspundă, în același timp, la multiplele sale cauze. CESE propune aplicarea unei abordări cuprinzătoare și participative. Pentru a se ajunge la o scădere a cifrelor legate de obezitate și de supraponderalitate în rândul copiilor și al adolescenților europeni, este nevoie de colaborarea și angajamentul tuturor părților implicate (23): autorități publice, sectorul privat/de afaceri, mass-media, centre educaționale și de sănătate, familii. În plus, acest răspuns cuprinzător trebuie construit dintr-o perspectivă pozitivă și care să nu conducă la stigmatizare. |
| --- | --- |

5.1.

Abordarea obezității infantile necesită o perspectivă care să țină seama de toate etapele vieții și care să răspundă, în același timp, la multiplele sale cauze. CESE propune aplicarea unei abordări cuprinzătoare și participative. Pentru a se ajunge la o scădere a cifrelor legate de obezitate și de supraponderalitate în rândul copiilor și al adolescenților europeni, este nevoie de colaborarea și angajamentul tuturor părților implicate (23

| 5.2. | CESE solicită reînnoirea Planului de acțiune al UE privind obezitatea infantilă 2014-2020, care ar trebui să vizeze: promovarea unei alimentații adecvate, promovarea activității fizice, crearea unor medii educaționale și sociale sănătoase, asigurarea asistenței medicale, protejarea grupurilor celor mai vulnerabile, încurajarea și promovarea responsabilității sociale a întreprinderilor și a publicității în materie de sănătate, precum și promovarea muncii în sinergie între diferitele administrații publice, și recomandă punerea în aplicare a unor măsuri care – într-o manieră holistică și transsectorială – să încurajeze transformarea sănătoasă a mediilor în care trăiesc și cresc copiii și adolescenții. |
| --- | --- |

5.2.

CESE solicită reînnoirea Planului de acțiune al UE privind obezitatea infantilă 2014-2020, care ar trebui să vizeze: promovarea unei alimentații adecvate, promovarea activității fizice, crearea unor medii educaționale și sociale sănătoase, asigurarea asistenței medicale, protejarea grupurilor celor mai vulnerabile, încurajarea și promovarea responsabilității sociale a întreprinderilor și a publicității în materie de sănătate, precum și promovarea muncii în sinergie între diferitele administrații publice, și recomandă punerea în aplicare a unor măsuri care – într-o manieră holistică și transsectorială – să încurajeze transformarea sănătoasă a mediilor în care trăiesc și cresc copiii și adolescenții.

| 5.3. | CESE reamintește recomandările evaluării sale privind programul UE pentru școli (24), avizele privind dietele sănătoase și durabile și Strategia „De la fermă la consumator” și invită Comisia să includă măsuri de combatere a obezității infantile în următorul cadru privind sistemele alimentare durabile, de exemplu în ceea ce privește etichetarea și achizițiile publice. |
| --- | --- |

5.3.

CESE reamintește recomandările evaluării sale privind programul UE pentru școli (24

| 5.4. | CESE reiterează, de asemenea, importanța consolidării democrației alimentare și este convins, astfel cum a subliniat în alte avize, că inovațiile democratice, cum ar fi consiliile pentru politica alimentară și promovarea abordărilor participative, contribuie la promovarea calității și legitimității procesului de elaborare a politicilor în domeniul alimentar. CESE încurajează instituirea, la nivel european, a unui instrument precum Consiliul european pentru politica alimentară. |
| --- | --- |

5.4.

CESE reiterează, de asemenea, importanța consolidării democrației alimentare și este convins, astfel cum a subliniat în alte avize, că inovațiile democratice, cum ar fi consiliile pentru politica alimentară și promovarea abordărilor participative, contribuie la promovarea calității și legitimității procesului de elaborare a politicilor în domeniul alimentar. CESE încurajează instituirea, la nivel european, a unui instrument precum Consiliul european pentru politica alimentară.

5.5.   Mediul macrosocial

Mediul macrosocial

| 5.5.1. | La nivel macrosocial, CESE pledează pentru alinierea acțiunilor tuturor părților implicate în vederea creării unui ecosistem social care să promoveze schimbările culturale capabile să contribuie la atenuarea inegalităților și să consolideze stilurile de viață mai sănătoase. |
| --- | --- |

5.5.1.

La nivel macrosocial, CESE pledează pentru alinierea acțiunilor tuturor părților implicate în vederea creării unui ecosistem social care să promoveze schimbările culturale capabile să contribuie la atenuarea inegalităților și să consolideze stilurile de viață mai sănătoase.

| 5.5.2. | CESE își reiterează apelul pentru elaborarea de măsuri care să crească capacitatea sistemelor publice de a preveni și de a face față situațiilor de vulnerabilitate deosebită care îngreunează adoptarea unui stil de viață sănătos. |
| --- | --- |

5.5.2.

CESE își reiterează apelul pentru elaborarea de măsuri care să crească capacitatea sistemelor publice de a preveni și de a face față situațiilor de vulnerabilitate deosebită care îngreunează adoptarea unui stil de viață sănătos.

| 5.5.3. | CESE subliniază necesitatea de a se realiza progrese în ceea ce privește măsurile sociale care favorizează echilibrul în cadrul gospodăriilor și responsabilitatea comună a familiilor și care le permit acestora din urmă să aibă acces la activități sănătoase, cărora să le consacre mai mult timp. |
| --- | --- |

5.5.3.

CESE subliniază necesitatea de a se realiza progrese în ceea ce privește măsurile sociale care favorizează echilibrul în cadrul gospodăriilor și responsabilitatea comună a familiilor și care le permit acestora din urmă să aibă acces la activități sănătoase, cărora să le consacre mai mult timp.

| 5.5.4. | CESE recomandă promovarea unor strategii publice care să garanteze accesul la infrastructurile sportive fără nicio discriminare și care să faciliteze buna practicare a activității fizice. CESE recomandă eliminarea disparităților de gen și sociale în ceea ce privește practicarea activităților și exercițiilor fizice, asigurând spații favorabile incluziunii și promovând diversitatea ofertei. |
| --- | --- |

5.5.4.

CESE recomandă promovarea unor strategii publice care să garanteze accesul la infrastructurile sportive fără nicio discriminare și care să faciliteze buna practicare a activității fizice. CESE recomandă eliminarea disparităților de gen și sociale în ceea ce privește practicarea activităților și exercițiilor fizice, asigurând spații favorabile incluziunii și promovând diversitatea ofertei.

| 5.5.5. | CESE consideră că administrațiile publice ar trebui să țină seama în mai mare măsură de perspectiva combaterii obezității la elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea normelor și a politicilor, în toate domeniile de activitate, luând în considerare factorii determinanți care predispun la supraponderalitate și la obezitate. |
| --- | --- |

5.5.5.

CESE consideră că administrațiile publice ar trebui să țină seama în mai mare măsură de perspectiva combaterii obezității la elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea normelor și a politicilor, în toate domeniile de activitate, luând în considerare factorii determinanți care predispun la supraponderalitate și la obezitate.

| 5.5.6. | CESE este preocupat pentru că majoritatea restricțiilor naționale privind promovarea și publicitatea alimentelor și a băuturilor nealcoolice pentru copii sunt prea slabe și fiindcă abordările voluntare existente nu sunt suficiente pentru a-i proteja pe copii și adolescenți. Este de părere că profilul nutrițional al OMS ar putea fi utilizat drept bază pentru limitarea publicității la produsele cu conținut ridicat de zahăr, grăsimi sau sare și consideră că este important să se învețe din bunele măsuri și practici din țările unde diferitele politici își demonstrează eficacitatea, inclusiv prin intermediul reglementării, pentru a limita expunerea copiilor la comunicări comerciale audiovizuale pentru produse alimentare și băuturi cu conținut ridicat de sare, zaharuri, grăsimi, grăsimi saturate sau acizi grași trans, respectând în același timp prevederile privind orele de emisie ale copiilor și garantând că orice publicitate respectă principiul veridicității. Ar trebui reamintit că OMS pledează pentru restricționarea tuturor formelor relevante de publicitate pentru alimentele destinate copiilor. |
| --- | --- |

5.5.6.

CESE este preocupat pentru că majoritatea restricțiilor naționale privind promovarea și publicitatea alimentelor și a băuturilor nealcoolice pentru copii sunt prea slabe și fiindcă abordările voluntare existente nu sunt suficiente pentru a-i proteja pe copii și adolescenți. Este de părere că profilul nutrițional al OMS ar putea fi utilizat drept bază pentru limitarea publicității la produsele cu conținut ridicat de zahăr, grăsimi sau sare și consideră că este important să se învețe din bunele măsuri și practici din țările unde diferitele politici își demonstrează eficacitatea, inclusiv prin intermediul reglementării, pentru a limita expunerea copiilor la comunicări comerciale audiovizuale pentru produse alimentare și băuturi cu conținut ridicat de sare, zaharuri, grăsimi, grăsimi saturate sau acizi grași trans, respectând în același timp prevederile privind orele de emisie ale copiilor și garantând că orice publicitate respectă principiul veridicității. Ar trebui reamintit că OMS pledează pentru restricționarea tuturor formelor relevante de publicitate pentru alimentele destinate copiilor.

| 5.5.7. | CESE consideră că este esențial ca instituțiile să încurajeze consumul acelor produse alimentare care sunt considerate a fi o parte esențială a unei alimentații sănătoase și durabile (fructe și legume proaspete, de sezon și produse la nivel local, leguminoase, cereale integrale și proteine animale, cum ar fi peștele), de exemplu, prin punerea accentului pe politicile de promovare a produselor agricole din UE, prin crearea de licitații publice care să promoveze o alimentație sănătoasă și durabilă sau prin utilizarea stimulentelor fiscale (cum ar fi reducerile de TVA) ca instrument de sprijinire a achiziționării și consumului de astfel de alimente, printre alte măsuri. |
| --- | --- |

5.5.7.

CESE consideră că este esențial ca instituțiile să încurajeze consumul acelor produse alimentare care sunt considerate a fi o parte esențială a unei alimentații sănătoase și durabile (fructe și legume proaspete, de sezon și produse la nivel local, leguminoase, cereale integrale și proteine animale, cum ar fi peștele), de exemplu, prin punerea accentului pe politicile de promovare a produselor agricole din UE, prin crearea de licitații publice care să promoveze o alimentație sănătoasă și durabilă sau prin utilizarea stimulentelor fiscale (cum ar fi reducerile de TVA) ca instrument de sprijinire a achiziționării și consumului de astfel de alimente, printre alte măsuri.

| 5.5.8. | De asemenea, CESE îndeamnă statele membre și operatorii din sectorul alimentar să încurajeze îmbunătățirea compoziției produselor ca mijloc de promovare a unei alimentații mai sănătoase. În absența unei reduceri voluntare a anumitor nutrienți critici, guvernele ar trebui să aibă în vedere stimulente și măsuri suplimentare, inclusiv măsuri fiscale progresive, în funcție de conținutul de nutrienți în cauză. |
| --- | --- |

5.5.8.

De asemenea, CESE îndeamnă statele membre și operatorii din sectorul alimentar să încurajeze îmbunătățirea compoziției produselor ca mijloc de promovare a unei alimentații mai sănătoase. În absența unei reduceri voluntare a anumitor nutrienți critici, guvernele ar trebui să aibă în vedere stimulente și măsuri suplimentare, inclusiv măsuri fiscale progresive, în funcție de conținutul de nutrienți în cauză.

| 5.5.9. | CESE consideră că este necesar ca administrațiile publice să promoveze, în cadrul competențelor care le revin, accesul la apă, prin introducerea în spațiile publice, în instituțiile de învățământ și în zonele de agrement, de sport și recreative a surselor de apă, semnalizate corespunzător, care să ofere apă potabilă în mod gratuit. |
| --- | --- |

5.5.9.

CESE consideră că este necesar ca administrațiile publice să promoveze, în cadrul competențelor care le revin, accesul la apă, prin introducerea în spațiile publice, în instituțiile de învățământ și în zonele de agrement, de sport și recreative a surselor de apă, semnalizate corespunzător, care să ofere apă potabilă în mod gratuit.

| 5.5.10. | CESE consideră că ar trebui să se promoveze activitățile de cercetare cu privire la factorii care determină supraponderalitatea și obezitatea, precum și generarea și diseminarea cunoștințelor obținute cu privire la acestea, ca element strategic pentru o acțiune coordonată în domeniul sănătății. |
| --- | --- |

5.5.10.

CESE consideră că ar trebui să se promoveze activitățile de cercetare cu privire la factorii care determină supraponderalitatea și obezitatea, precum și generarea și diseminarea cunoștințelor obținute cu privire la acestea, ca element strategic pentru o acțiune coordonată în domeniul sănătății.

| 5.5.11. | În ceea ce privește cererea, CESE subliniază încă o dată că politicile publice trebuie să ofere consumatorilor posibilitatea de a alege o alimentație mai sănătoasă, prin formare și informare, cu ajutorul unor campanii simple și directe de sensibilizare sau prin difuzarea de orientări cu caracter educațional în ceea ce privește alimentația. |
| --- | --- |

5.5.11.

În ceea ce privește cererea, CESE subliniază încă o dată că politicile publice trebuie să ofere consumatorilor posibilitatea de a alege o alimentație mai sănătoasă, prin formare și informare, cu ajutorul unor campanii simple și directe de sensibilizare sau prin difuzarea de orientări cu caracter educațional în ceea ce privește alimentația.

| 5.5.12. | CESE susține o abordare care să includă întreaga societate și, prin urmare, promovează înființarea unui instrument precum Consiliul european pentru politica alimentară, astfel cum s-a menționat în diferite avize ale CESE, și consideră că acest organism trebuie să abordeze obezitatea infantilă. |
| --- | --- |

5.5.12.

CESE susține o abordare care să includă întreaga societate și, prin urmare, promovează înființarea unui instrument precum Consiliul european pentru politica alimentară, astfel cum s-a menționat în diferite avize ale CESE, și consideră că acest organism trebuie să abordeze obezitatea infantilă.

5.6.   Mediul familial

Mediul familial

| 5.6.1. | Conștient de faptul că familia este un transmițător de cunoștințe și obiceiuri, precum și primul model pe baza căruia este percepută realitatea de zi cu zi și sunt asimilate primele reguli de comportament (25), CESE solicită să se pună la dispoziția populației informații exacte și utile cu privire la importanța renunțării la sedentarismul digital, a obiceiurilor sănătoase de somn, a nevoilor nutriționale pentru fiecare vârstă și a promovării activității fizice. |
| --- | --- |

5.6.1.

Conștient de faptul că familia este un transmițător de cunoștințe și obiceiuri, precum și primul model pe baza căruia este percepută realitatea de zi cu zi și sunt asimilate primele reguli de comportament (25

| 5.6.2. | Concret, CESE consideră că trebuie puse în aplicare programe și acțiuni pentru a crește nivelul de competențe și de cunoștințe necesare pentru gestionarea excesului de greutate în rândul minorilor, pentru a evita stigmatizarea și pentru a preveni dinamica negativă legată de forma corpului. În mod similar, consideră că este esențială instruirea familiilor cu privire la utilizarea sănătoasă a TRIC (26), în special în ceea ce privește timpul de utilizare și conținuturile. |
| --- | --- |

5.6.2.

Concret, CESE consideră că trebuie puse în aplicare programe și acțiuni pentru a crește nivelul de competențe și de cunoștințe necesare pentru gestionarea excesului de greutate în rândul minorilor, pentru a evita stigmatizarea și pentru a preveni dinamica negativă legată de forma corpului. În mod similar, consideră că este esențială instruirea familiilor cu privire la utilizarea sănătoasă a TRIC (26

| 5.6.3. | Este la fel de important să se încurajeze adoptarea de măsuri precum promovarea alăptării, elaborarea de ghiduri pentru hrănirea complementară a sugarilor, îmbunătățirea abilităților parentale sau organizarea de cursuri de gătit mâncare sănătoasă și accesibilă din punct de vedere financiar, în special pentru familiile cu venituri reduse. |
| --- | --- |

5.6.3.

Este la fel de important să se încurajeze adoptarea de măsuri precum promovarea alăptării, elaborarea de ghiduri pentru hrănirea complementară a sugarilor, îmbunătățirea abilităților parentale sau organizarea de cursuri de gătit mâncare sănătoasă și accesibilă din punct de vedere financiar, în special pentru familiile cu venituri reduse.

5.7.   Mediul educațional

Mediul educațional

| 5.7.1. | Copiii petrec mult timp în mediul educațional, nu doar în cadrul pur educațional, ci și în timpul lor liber sau extrașcolar. |
| --- | --- |

5.7.1.

Copiii petrec mult timp în mediul educațional, nu doar în cadrul pur educațional, ci și în timpul lor liber sau extrașcolar.

| 5.7.2. | În acest sens, este indispensabil ca obezitatea infantilă să fie abordată în mod pozitiv în mediul educațional, fără stigmatizare socială sau respingere a imaginii pe care o pot crea anumite stereotipuri corporale. CESE consideră că este esențial să se promoveze o percepție pozitivă a corpului, acordându-se o atenție deosebită oricărui comportament discriminatoriu sau care indică apariția unei tulburări de alimentație. |
| --- | --- |

5.7.2.

În acest sens, este indispensabil ca obezitatea infantilă să fie abordată în mod pozitiv în mediul educațional, fără stigmatizare socială sau respingere a imaginii pe care o pot crea anumite stereotipuri corporale. CESE consideră că este esențial să se promoveze o percepție pozitivă a corpului, acordându-se o atenție deosebită oricărui comportament discriminatoriu sau care indică apariția unei tulburări de alimentație.

| 5.7.3. | De asemenea, CESE recomandă ca mediul școlar să promoveze activitatea fizică și alimentația sănătoasă. În acest sens, Comitetul consideră că una dintre măsurile esențiale este modificarea programelor școlare actuale, fiind de părere că este necesar să crească timpul alocat activității fizice, să se promoveze diversitatea activităților sportive, precum și să se investească în educația în domeniul nutriției, alimentară și gastronomică. |
| --- | --- |

5.7.3.

De asemenea, CESE recomandă ca mediul școlar să promoveze activitatea fizică și alimentația sănătoasă. În acest sens, Comitetul consideră că una dintre măsurile esențiale este modificarea programelor școlare actuale, fiind de părere că este necesar să crească timpul alocat activității fizice, să se promoveze diversitatea activităților sportive, precum și să se investească în educația în domeniul nutriției, alimentară și gastronomică.

| 5.7.4. | CESE consideră că cantinele școlare reprezintă un element-cheie pentru promovarea obiceiurilor alimentare sănătoase pentru copii și adolescenți; prin urmare, este foarte important să se promoveze disponibilitatea acestora la toate nivelurile de învățământ și să se garanteze că meniurile propuse sunt sănătoase, echilibrate și de calitate. |
| --- | --- |

5.7.4.

CESE consideră că cantinele școlare reprezintă un element-cheie pentru promovarea obiceiurilor alimentare sănătoase pentru copii și adolescenți; prin urmare, este foarte important să se promoveze disponibilitatea acestora la toate nivelurile de învățământ și să se garanteze că meniurile propuse sunt sănătoase, echilibrate și de calitate.

5.8.   Spații de agrement. Proiectarea unor medii urbane sănătoase

Spații de agrement. Proiectarea unor medii urbane sănătoase

| 5.8.1. | Pentru CESE, proiectarea și utilizarea mediului fizic (inclusiv școala, sistemele de transport, cartierele sau centrele sportive) ar trebui să ofere oportunități adecvate și sigure pentru recreere și jocuri active, precum și pentru practicarea de exerciții fizice ca atare (27). |
| --- | --- |

5.8.1.

Pentru CESE, proiectarea și utilizarea mediului fizic (inclusiv școala, sistemele de transport, cartierele sau centrele sportive) ar trebui să ofere oportunități adecvate și sigure pentru recreere și jocuri active, precum și pentru practicarea de exerciții fizice ca atare (27

| 5.8.2. | Având în vedere cele de mai sus, CESE îndeamnă statele membre să extindă și să îmbunătățească spațiile și infrastructurile publice pentru a încuraja și a facilita mobilitatea activă, cu mai multe zone pietonale și facilități pentru mersul cu bicicleta, în special în zonele din apropierea școlilor sau pe drumul către instituțiile de învățământ. De asemenea, consideră că este necesar să se creeze spații urbane care să dispună de zone de sport, de locuri de joacă și de spații verzi accesibile, sigure și prietenoase pentru copii și adolescenți. |
| --- | --- |

5.8.2.

Având în vedere cele de mai sus, CESE îndeamnă statele membre să extindă și să îmbunătățească spațiile și infrastructurile publice pentru a încuraja și a facilita mobilitatea activă, cu mai multe zone pietonale și facilități pentru mersul cu bicicleta, în special în zonele din apropierea școlilor sau pe drumul către instituțiile de învățământ. De asemenea, consideră că este necesar să se creeze spații urbane care să dispună de zone de sport, de locuri de joacă și de spații verzi accesibile, sigure și prietenoase pentru copii și adolescenți.

| 5.8.3. | CESE consideră că este esențială extinderea zonelor verzi, a parcurilor și a zonelor de agrement pentru desfășurarea de activități fizice, promovarea utilizării scărilor ca alternativă la deplasarea cu ajutorul ascensoarelor sau a scărilor rulante spre spațiile de agrement, precum și facilitarea accesului liber la apă potabilă. |
| --- | --- |

5.8.3.

CESE consideră că este esențială extinderea zonelor verzi, a parcurilor și a zonelor de agrement pentru desfășurarea de activități fizice, promovarea utilizării scărilor ca alternativă la deplasarea cu ajutorul ascensoarelor sau a scărilor rulante spre spațiile de agrement, precum și facilitarea accesului liber la apă potabilă.

5.9.   Mediul digital și audiovizual

Mediul digital și audiovizual

| 5.9.1. | CESE reamintește importanța transpunerii corecte a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale a UE și propune să se utilizeze mediul digital, de la emisiunile de radio și televiziune, până la formele mai noi de media, cum ar fi rețelele sociale, Instagram, TikTok, ca un factor favorizant al stilului de viață, al relațiilor și al comportamentelor sănătoase. În acest sens, CESE solicită încă o dată, astfel cum a făcut-o în diverse ocazii anterioare (28), să se realizeze campanii de publicitate vizuală care să fie inspirate din campaniile publicitare în favoarea unor produse alimentare și a unei alimentații sănătoase, a unei vieți active și a unei utilizări sănătoase a ecranelor. |
| --- | --- |

5.9.1.

CESE reamintește importanța transpunerii corecte a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale a UE și propune să se utilizeze mediul digital, de la emisiunile de radio și televiziune, până la formele mai noi de media, cum ar fi rețelele sociale, Instagram, TikTok, ca un factor favorizant al stilului de viață, al relațiilor și al comportamentelor sănătoase. În acest sens, CESE solicită încă o dată, astfel cum a făcut-o în diverse ocazii anterioare (28

5.10.   Mediul sanitar

Mediul sanitar

| 5.10.1. | Pentru CESE, este esențial ca autoritățile responsabile în materie de sănătate să actualizeze recomandările bazate pe dovezi științifice privind activitățile și intervențiile care s-au dovedit a fi eficiente în ceea ce privește prevenția supraponderalității și a obezității și abordarea și monitorizarea persoanelor afectate. |
| --- | --- |

5.10.1.

Pentru CESE, este esențial ca autoritățile responsabile în materie de sănătate să actualizeze recomandările bazate pe dovezi științifice privind activitățile și intervențiile care s-au dovedit a fi eficiente în ceea ce privește prevenția supraponderalității și a obezității și abordarea și monitorizarea persoanelor afectate.

| 5.10.2. | În plus, se va garanta un acces echitabil la servicii de sănătate cuprinzătoare, consultanță și consiliere sistematizată și personalizată pentru promovarea activității fizice și a alimentației echilibrate de către personalul sanitar pentru persoanele supraponderale și obeze sau aflate în situații de risc în acest sens, ca parte a acoperirii universale cu servicii de sănătate. În acest sens, ar fi util să se promoveze monitorizarea stării de sănătate a copiilor de la naștere și până la adolescență, integrând un control în materie de supraponderalitate și obezitate și încurajând educația în domeniul sănătății și sensibilizarea copiilor, a adolescenților și a familiilor acestora cu privire la modurile de viață sănătoase. |
| --- | --- |

5.10.2.

În plus, se va garanta un acces echitabil la servicii de sănătate cuprinzătoare, consultanță și consiliere sistematizată și personalizată pentru promovarea activității fizice și a alimentației echilibrate de către personalul sanitar pentru persoanele supraponderale și obeze sau aflate în situații de risc în acest sens, ca parte a acoperirii universale cu servicii de sănătate. În acest sens, ar fi util să se promoveze monitorizarea stării de sănătate a copiilor de la naștere și până la adolescență, integrând un control în materie de supraponderalitate și obezitate și încurajând educația în domeniul sănătății și sensibilizarea copiilor, a adolescenților și a familiilor acestora cu privire la modurile de viață sănătoase.

| 5.10.3. | Este esențial să se ofere familiilor vulnerabile din punct de vedere socioeconomic un sprijin specific din partea profesioniștilor din domeniul sănătății, care să fie adecvat din punct de vedere cultural, practic și responsabil și care să promoveze o educație pozitivă în ceea ce privește obezitatea, supraponderalitatea și modurile de viață asociate. |
| --- | --- |

5.10.3.

Este esențial să se ofere familiilor vulnerabile din punct de vedere socioeconomic un sprijin specific din partea profesioniștilor din domeniul sănătății, care să fie adecvat din punct de vedere cultural, practic și responsabil și care să promoveze o educație pozitivă în ceea ce privește obezitatea, supraponderalitatea și modurile de viață asociate.

| 5.10.4. | În plus, pe baza literaturii de specialitate, CESE consideră că este necesară asumarea unui angajament proactiv față de femeile și cuplurile care se gândesc la sarcină și furnizarea unui sprijin oportun, care să țină seama de dimensiunea culturală, pentru încurajarea unor moduri de viață sănătoase în timpul sarcinii și al alăptării, împreună cu mesaje publice pentru a promova o alimentație și o activitate fizică mai adecvate înainte de concepție, precum și crearea de facilități și asigurarea de sprijin pentru alăptare. |
| --- | --- |

5.10.4.

În plus, pe baza literaturii de specialitate, CESE consideră că este necesară asumarea unui angajament proactiv față de femeile și cuplurile care se gândesc la sarcină și furnizarea unui sprijin oportun, care să țină seama de dimensiunea culturală, pentru încurajarea unor moduri de viață sănătoase în timpul sarcinii și al alăptării, împreună cu mesaje publice pentru a promova o alimentație și o activitate fizică mai adecvate înainte de concepție, precum și crearea de facilități și asigurarea de sprijin pentru alăptare.

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Raportul de evaluare al CESE: „
  Evaluarea programului UE pentru școli
  ”.

1

Evaluarea programului UE pentru școli

(2)  Dreptul la sănătate a fost stabilit pentru prima dată în Constituția OMS (1946), care afirmă că: „a se bucura de cel mai înalt nivel posibil de sănătate este unul dintre drepturile fundamentale ale fiecărei ființe umane”. Preambulul Constituției definește sănătatea ca fiind: „o stare deplină de bine din punct de vedere fizic, psihic și social, și nu simpla absență a unei boli sau a unei infirmități”. Declarația universală a drepturilor omului din 1948 a menționat sănătatea ca parte a dreptului la un nivel de trai adecvat (articolul 25). În 1966, sănătatea a fost din nou recunoscută ca unul dintre drepturile omului, în Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, articolul 12.

2

(3)  Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, 1989.

3

(4)  Comisia Europeană, 2021, Strategia UE privind drepturile copilului. COM(2021) 142 final: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52021DC0142

4

(5)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2016-11/childhoodobesity_actionplan_2014_2020_en_0.pdf

5

(6)  Proiecte de recomandări pentru prevenirea și tratarea obezității pe tot parcursul vieții, inclusiv posibilele obiective. Document de dezbatere al OMS, 2021. Disponibil la adresa: https://cdn.who.int/media/docs/default-source/obesity/who-discussion-paper-on-obesity---final190821-es.pdf?sfvrsn=4cd6710a_24&download=true

6

(7)  Weihrauch-Blüher, S., Wiegand, S., „Risk Factors and Implications of Childhood Obesity”, Curr Obes Rep, 2018 Dec; 7(4):254-259.

7

Curr Obes Rep

(8)  
  Report on the fifth round of data collection, 2018–2020: WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI), Copenhaga, WHO Regional Office for Europe, 2022.

8

Report on the fifth round of data collection, 2018–2020: WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI)

(9)  Excesul de greutate = supraponderalitate + obezitate.

9

(10)  WHO European Regional Obesity Report 2022 și https://www.who.int/europe/news/item/11-05-2021-high-rates-of-childhood-obesity-alarming-given-anticipated-impact-of-covid-19-pandemic

10

(11)  Organizația Mondială a Sănătății (2012), Population-Based Approaches to Childhood Obesity Prevention, Geneva: OMS.

11

Population-Based Approaches to Childhood Obesity Prevention

(12)  Kansra, A.R., Lakkunarajah, S., Jay, M.S., Childhood and Adolescent Obesity: A Review, 2021; 8:581461.

12

(13)  Whiting, S., et. al., „Physical Activity, Screen Time, and Sleep Duration of Children Aged 6-9 Years in 25 Countries: An Analysis within the WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI) 2015-2017”, Obes Facts, 2021; 14(1):32-44.

13

Obes Facts

(14)  Guthold R., Stevens G.A., Riley L.M., Bull F.C., „Global trends in insufficient physical activity among adolescents: a pooled analysis of 298 population-based surveys with 1· 6 million participants”, Lancet Child Adolesc Heal, 2020; 4(1):23-35.

14

(15)  OECD/European Union (2022), Health at a Glance: Europe 2022: State of Health in the EU Cycle, OECD Publishing, Paris.

15

Health at a Glance: Europe 2022: State of Health in the EU Cycle

(16)  
  Adolescent obesity and related behaviours: trends and inequalities in the WHO European Region, 2002–2014, Copenhaga: Biroul regional pentru Europa al OMS: 2017.

16

Adolescent obesity and related behaviours: trends and inequalities in the WHO European Region, 2002–2014

(17)  Willett, W. et al., „Food in the Anthropocene: the EAT-Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems”, 2019, the Lancet, vol. 393, pp. 447-492.

17

(18)  Afshin, Ashkan et al., „Health effects of dietary risks in 195 countries, 1990–2017: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2017”, the Lancet, Volume 393, Issue 10184, 1958-1972.

18

the Lancet

(19)  
  Report on the fifth round of data collection, 2018–2020: WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI), Copenhaga: Biroul regional pentru Europa al OMS: 2022.

19

Report on the fifth round of data collection, 2018–2020: WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI)

(20)  Fang, K., Mu, M., Liu, K., He, Y., „Screen time and childhood overweight/obesity: A systematic review and meta-analysis”, Child Care Health Dev, 2019 Sep; 45(5):744-753.

20

(21)  Haghjoo, P., Siri, G., Soleimani, E., Farhangi, M.A., Alesaeidi, S., „Screen time increases overweight and obesity risk among adolescents: a systematic review and dose-response meta-analysis”, BMC Primary Care, 2022; 23(1):161.

21

BMC Primary Care

(22)  
  Report on the fifth round of data collection, 2018–2020: WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI), Copenhaga: Biroul regional pentru Europa al OMS: 2022.

22

Report on the fifth round of data collection, 2018–2020: WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI)

(23)  Dobbs, R., Sawers, C., Thompson, F., Manyika, J., Woetzel, J.R., Child, P. et al., Overcoming obesity: An initial economic analysis, McKinsey Global Institute, 2014.

23

(24)  Raportul de evaluare al CESE: „
  Evaluarea programului UE pentru școli
  ”.

24

Evaluarea programului UE pentru școli

(25)  Hebestreit, A., Intemann, T., Siani, A., et al., „Dietary Patterns of European Children and Their Parents in Association with Family Food Environment: Results from the I.Family Study”, Nutrients, 2017; 9(2):126.

25

Nutrients

(26)  Tehnologiile relațiilor, informației și comunicațiilor.

26

(27)  Tackling obesity by creating healthy residential environments, OMS, 2007.

27

(28)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Promovarea unei alimentații sănătoase și durabile în UE” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 190, 5.6 2019, p. 9).

28

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 580-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 12.7.2023-13.7.2023

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/116

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de reducere a costului instalării rețelelor de comunicații electronice gigabit și de abrogare a Directivei 2014/61/UE (Actul privind infrastructura gigabit)

[COM(2023) 94 final – 2023/0046 (COD)]

(2023/C 349/18)

| Raportor: | domnul Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Maurizio MENSI

domnul Maurizio MENSI

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 3.4.2023
  Parlamentul European, 29.3.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 26.6.2023 |
| Adoptat în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 173/1/1 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 3.4.2023

Parlamentul European, 29.3.2023

Temei juridic

Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

26.6.2023

Adoptat în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

173/1/1

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea de regulament a Comisiei (Actul privind infrastructura gigabit) și susține obiectivele și conținutul acesteia. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută propunerea de regulament a Comisiei (Actul privind infrastructura gigabit) și susține obiectivele și conținutul acesteia.

| 1.2. | Pentru a atinge obiectivele stabilite în Actul privind infrastructura gigabit, CESE subliniază importanța unor proceduri rapide, eficace și simplificate, precum și a unor termeni, condiții și prețuri adecvate, care să poată fi aplicate în mod coerent peste tot în UE. În acest sens, ar fi deosebit de util să existe orientări specifice din partea Comisiei. |
| --- | --- |

1.2.

Pentru a atinge obiectivele stabilite în Actul privind infrastructura gigabit, CESE subliniază importanța unor proceduri rapide, eficace și simplificate, precum și a unor termeni, condiții și prețuri adecvate, care să poată fi aplicate în mod coerent peste tot în UE. În acest sens, ar fi deosebit de util să existe orientări specifice din partea Comisiei.

| 1.3. | CESE recunoaște că utilizarea în comun a infrastructurii existente este esențială pentru atingerea obiectivelor deceniului digital al UE 2030 și subliniază, de asemenea, importanța asigurării securității și solidității rețelelor și a protecției acestora. Atingerea obiectivelor UE în materie de conectivitate necesită o strategie cuprinzătoare care să combine cele mai recente tehnologii cu lanțuri de aprovizionare reziliente, autonome și sigure. În acest scop, Actul privind infrastructura gigabit ar trebui să încurajeze furnizorii de rețele să aleagă componente tehnologice care să garanteze un nivel ridicat de securitate digitală, să reducă riscul de întreruperi ale rețelei și să abordeze în mod adecvat această eventualitate. |
| --- | --- |

1.3.

CESE recunoaște că utilizarea în comun a infrastructurii existente este esențială pentru atingerea obiectivelor deceniului digital al UE 2030 și subliniază, de asemenea, importanța asigurării securității și solidității rețelelor și a protecției acestora. Atingerea obiectivelor UE în materie de conectivitate necesită o strategie cuprinzătoare care să combine cele mai recente tehnologii cu lanțuri de aprovizionare reziliente, autonome și sigure. În acest scop, Actul privind infrastructura gigabit ar trebui să încurajeze furnizorii de rețele să aleagă componente tehnologice care să garanteze un nivel ridicat de securitate digitală, să reducă riscul de întreruperi ale rețelei și să abordeze în mod adecvat această eventualitate.

| 1.4. | CESE consideră că este important ca statele membre să aibă posibilitatea de a menține sau de a introduce măsuri în conformitate cu dreptul Uniunii care să depășească cerințele minime prevăzute în Actul privind infrastructura gigabit, astfel cum se menționează în mod explicit în considerentul 11. |
| --- | --- |

1.4.

CESE consideră că este important ca statele membre să aibă posibilitatea de a menține sau de a introduce măsuri în conformitate cu dreptul Uniunii care să depășească cerințele minime prevăzute în Actul privind infrastructura gigabit, astfel cum se menționează în mod explicit în considerentul 11.

| 1.5. | CESE consideră că implementarea rețelelor de foarte mare capacitate (VHCN) și a conectivității de ordinul gigabiților este esențială pentru dezvoltare și pentru coeziunea socioeconomică, deoarece este un factor esențial pentru dezvoltarea economică în egală măsură a IMM-urilor și a serviciilor profesionale, a locurilor de muncă digitale și a furnizării de servicii electronice în zonele îndepărtate. |
| --- | --- |

1.5.

CESE consideră că implementarea rețelelor de foarte mare capacitate (VHCN) și a conectivității de ordinul gigabiților este esențială pentru dezvoltare și pentru coeziunea socioeconomică, deoarece este un factor esențial pentru dezvoltarea economică în egală măsură a IMM-urilor și a serviciilor profesionale, a locurilor de muncă digitale și a furnizării de servicii electronice în zonele îndepărtate.

| 1.6. | CESE consideră că punctele unice de informare (single information point – SIP), referitoare la informațiile minime privind infrastructura fizică pe care proprietarii infrastructurii publice trebuie să le furnizeze, ar trebui integrate și conectate la alte baze de date deja disponibile la nivel național, pentru a evita suprapunerile și a reduce costurile. |
| --- | --- |

1.6.

CESE consideră că punctele unice de informare (single information point

| 1.7. | CESE consideră că raționalizarea și digitalizarea procesului de acordare a autorizațiilor reprezintă un element important al instalării rețelelor de comunicații electronice, însă obligația de a acorda în mod tacit autorizații pentru drepturile de trecere ar putea să nu fie compatibilă cu principiul proporționalității și ar putea aduce atingere dreptului de proprietate așa cum este consfințit în articolele 17 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.7.

CESE consideră că raționalizarea și digitalizarea procesului de acordare a autorizațiilor reprezintă un element important al instalării rețelelor de comunicații electronice, însă obligația de a acorda în mod tacit autorizații pentru drepturile de trecere ar putea să nu fie compatibilă cu principiul proporționalității și ar putea aduce atingere dreptului de proprietate așa cum este consfințit în articolele 17 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

| 1.8. | CESE afirmă că se pot reduce costurile cu investițiile prin construirea rapidă a infrastructurii, coordonarea lucrărilor civile, crearea de sinergii între diferiții operatori de rețea și utilizarea în comun a infrastructurii fizice existente. În acest fel, impactul asupra mediului este redus prin evitarea lucrărilor de inginerie suplimentare, ceea ce contribuie la realizarea obiectivelor de mediu. |
| --- | --- |

1.8.

CESE afirmă că se pot reduce costurile cu investițiile prin construirea rapidă a infrastructurii, coordonarea lucrărilor civile, crearea de sinergii între diferiții operatori de rețea și utilizarea în comun a infrastructurii fizice existente. În acest fel, impactul asupra mediului este redus prin evitarea lucrărilor de inginerie suplimentare, ceea ce contribuie la realizarea obiectivelor de mediu.

| 1.9. | CESE consideră că propunerea ar trebui să specifice măsuri și acțiuni verificabile care să asigure o dezvoltare echilibrată și un acces egal la VHCN, pentru a evita adâncirea decalajului dintre țări și regiuni cu viteze și capacități de dezvoltare diferite, în conformitate cu Declarația privind drepturile și principiile digitale, astfel încât să se asigure tuturor cetățenilor din UE, inclusiv celor cu venituri mici, accesul la conectivitate de înaltă calitate, cu acces la internet disponibil. |
| --- | --- |

1.9.

CESE consideră că propunerea ar trebui să specifice măsuri și acțiuni verificabile care să asigure o dezvoltare echilibrată și un acces egal la VHCN, pentru a evita adâncirea decalajului dintre țări și regiuni cu viteze și capacități de dezvoltare diferite, în conformitate cu Declarația privind drepturile și principiile digitale, astfel încât să se asigure tuturor cetățenilor din UE, inclusiv celor cu venituri mici, accesul la conectivitate de înaltă calitate, cu acces la internet disponibil.

2.   Context

Context

| 2.1. | Implementarea rețelelor de foarte mare capacitate, inclusiv prin fibră optică și 5G, este o prioritate strategică la nivelul UE, ca parte a eforturilor de realizare a obiectivelor strategice și a țintelor digitale ale UE până în 2030. Accesul la VHCN este esențial pentru o gamă largă de aplicații inovatoare, care au potențialul de a transforma și de a contribui la adaptarea la exigențele viitorului a multor sectoare ale economiei UE, cum ar fi comerțul, industria autovehiculelor, industria prelucrătoare, asistența medicală, transporturile, agricultura și utilitățile. |
| --- | --- |

2.1.

Implementarea rețelelor de foarte mare capacitate, inclusiv prin fibră optică și 5G, este o prioritate strategică la nivelul UE, ca parte a eforturilor de realizare a obiectivelor strategice și a țintelor digitale ale UE până în 2030. Accesul la VHCN este esențial pentru o gamă largă de aplicații inovatoare, care au potențialul de a transforma și de a contribui la adaptarea la exigențele viitorului a multor sectoare ale economiei UE, cum ar fi comerțul, industria autovehiculelor, industria prelucrătoare, asistența medicală, transporturile, agricultura și utilitățile.

| 2.2. | Printre inițiativele lansate pentru eliminarea obstacolelor și stimularea instalării VHCN, Comisia Europeană a introdus, în 2014, Directiva privind reducerea costurilor aferente tehnologiilor în bandă largă („BCRD”) (1) pentru a facilita și a stimula extinderea rețelelor, reducând costurile de instalare prin măsuri armonizate la nivelul UE. Cu toate acestea, la opt ani de la intrarea sa în vigoare, BCRD este încă departe de a-și atinge obiectivele. Necesitatea de a revizui BCRD este bine reflectată în raportul Comisiei din 2018 privind punerea în aplicare a acestei directive, precum și în contribuțiile principalelor părți interesate la consultarea publică privind BCRD, lansată de Comisie în decembrie 2020. Din această consultare a reieșit că doar 20 % dintre respondenți au considerat că BCRD este eficace în facilitarea extinderii rețelelor de comunicații electronice de mare viteză la un cost mai mic și că numai 11 % dintre respondenți au considerat că directiva menționată a redus timpul pe care îl necesită acordarea autorizațiilor și costurile aferente. |
| --- | --- |

2.2.

Printre inițiativele lansate pentru eliminarea obstacolelor și stimularea instalării VHCN, Comisia Europeană a introdus, în 2014, Directiva privind reducerea costurilor aferente tehnologiilor în bandă largă („BCRD”) (1

| 2.3. | BCRD și-a atins doar parțial obiectivele de creștere a acoperirii în bandă largă. De fapt, deși procentul gospodăriilor care beneficiază de o viteză de internet de 30 Mbps a crescut de la 58,1 % în 2013 la 90 % în 2022, conform indicelui economiei și societății digitale (DESI), directiva a fost pusă în aplicare în mod inegal în diferite state membre, cu interpretări uneori divergente. |
| --- | --- |

2.3.

BCRD și-a atins doar parțial obiectivele de creștere a acoperirii în bandă largă. De fapt, deși procentul gospodăriilor care beneficiază de o viteză de internet de 30 Mbps a crescut de la 58,1 % în 2013 la 90 % în 2022, conform indicelui economiei și societății digitale (DESI), directiva a fost pusă în aplicare în mod inegal în diferite state membre, cu interpretări uneori divergente.

| 2.4. | Conștientă de necesitatea de a îmbunătăți eficacitatea BCRD, Comisia a inițiat un proces de revizuire și a propus un regulament (Actul privind infrastructura gigabit). Acesta urmărește să remedieze deficiențele BCRD și să contribuie la instalarea eficientă din punctul de vedere al costurilor și în timp util a VHCN necesare pentru a se garanta că UE își îndeplinește obiectivele și țintele digitale până în 2030. |
| --- | --- |

2.4.

Conștientă de necesitatea de a îmbunătăți eficacitatea BCRD, Comisia a inițiat un proces de revizuire și a propus un regulament (Actul privind infrastructura gigabit). Acesta urmărește să remedieze deficiențele BCRD și să contribuie la instalarea eficientă din punctul de vedere al costurilor și în timp util a VHCN necesare pentru a se garanta că UE își îndeplinește obiectivele și țintele digitale până în 2030.

| 2.5. | Propunerea se bazează pe recomandarea privind setul de instrumente pentru conectivitate adoptată în septembrie 2020 pentru a răspunde nevoilor tot mai mari în materie de conectivitate generate de pandemia de COVID-19, cu scopul de a reduce costurile de extindere a rețelelor gigabit și de a asigura implementarea rapidă a spectrului de frecvențe radio pentru 5G. În acest scop, în martie 2021, statele membre au identificat 39 de bune practici (dintre care 22 au vizat reducerea costurilor de implementare) care urmează să fie incluse în setul de instrumente privind conectivitatea. |
| --- | --- |

2.5.

Propunerea se bazează pe recomandarea privind setul de instrumente pentru conectivitate adoptată în septembrie 2020 pentru a răspunde nevoilor tot mai mari în materie de conectivitate generate de pandemia de COVID-19, cu scopul de a reduce costurile de extindere a rețelelor gigabit și de a asigura implementarea rapidă a spectrului de frecvențe radio pentru 5G. În acest scop, în martie 2021, statele membre au identificat 39 de bune practici (dintre care 22 au vizat reducerea costurilor de implementare) care urmează să fie incluse în setul de instrumente privind conectivitatea.

| 2.6. | Potrivit Comisiei Europene, Actul privind infrastructura gigabit a fost conceput pentru a îmbunătăți conectivitatea în UE, pentru a încuraja inovarea și pentru a stimula investițiile. El va contribui la accelerarea implementării infrastructurii fizice utilizate pentru rețelele gigabit prin îmbunătățirea coordonării lucrărilor civile între operatorii de rețea, ceea ce reprezintă până la 70 % din costurile de extindere a rețelei. Acest act vizează, de asemenea, simplificarea procedurilor administrative pentru implementarea de noi rețele prin îmbunătățirea accesului la infrastructura fizică și a transparenței lucrărilor civile planificate, precum și prin asigurarea unor condiții mai clare de acces la infrastructura fizică (inclusiv la infrastructura interioară), prin accelerarea și digitalizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor, prevăzându-se ca solicitările de acordare a autorizațiilor să primească un răspuns în termen de 15 zile și să fie considerate aprobate în mod tacit în termen de patru luni de la data primirii. |
| --- | --- |

2.6.

Potrivit Comisiei Europene, Actul privind infrastructura gigabit a fost conceput pentru a îmbunătăți conectivitatea în UE, pentru a încuraja inovarea și pentru a stimula investițiile. El va contribui la accelerarea implementării infrastructurii fizice utilizate pentru rețelele gigabit prin îmbunătățirea coordonării lucrărilor civile între operatorii de rețea, ceea ce reprezintă până la 70 % din costurile de extindere a rețelei. Acest act vizează, de asemenea, simplificarea procedurilor administrative pentru implementarea de noi rețele prin îmbunătățirea accesului la infrastructura fizică și a transparenței lucrărilor civile planificate, precum și prin asigurarea unor condiții mai clare de acces la infrastructura fizică (inclusiv la infrastructura interioară), prin accelerarea și digitalizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor, prevăzându-se ca solicitările de acordare a autorizațiilor să primească un răspuns în termen de 15 zile și să fie considerate aprobate în mod tacit în termen de patru luni de la data primirii.

3.   Observații generale

Observații generale

| 3.1. | CESE salută obiectivul Comisiei de a adapta BCRD la evoluțiile tehnologice, de piață și de reglementare recente și actuale și de a promova o instalare mai eficientă și mai rapidă a unor rețele mai durabile, asigurând alinierea la Codul european al comunicațiilor electronice (CECE) (2) și contribuind la ecologizarea sectorului tehnologiei informației și comunicațiilor ca parte a Pactului verde european. |
| --- | --- |

3.1.

CESE salută obiectivul Comisiei de a adapta BCRD la evoluțiile tehnologice, de piață și de reglementare recente și actuale și de a promova o instalare mai eficientă și mai rapidă a unor rețele mai durabile, asigurând alinierea la Codul european al comunicațiilor electronice (CECE) (2

| 3.2. | CESE apreciază decizia de a utiliza un regulament ca instrument juridic, mai degrabă decât o directivă, din cauza riscurilor de întârzieri și inconsecvențe în procesele naționale de transpunere ale acesteia din urmă. Un regulament asigură uniformitatea și limitează fragmentarea legislațiilor naționale, ceea ce este esențial pentru atingerea obiectivelor ambițioase ale Comisiei în materie de conectivitate până în 2030. O directivă nu ar fi probabil aplicabilă decât după expirarea termenului și, prin urmare, nu ar permite îndeplinirea obiectivului Comisiei de a crea rapid un cadru juridic favorabil. O întârziere în simplificarea procesului de autorizare a extinderii ar putea, de asemenea, să pună în pericol dezvoltarea pieței unice digitale. Cele mai recente evoluții din sectorul digital au potențialul de a aduce integrarea pieței interne la un nou nivel, odată cu apariția unor actori care își desfășoară activitatea la nivel transfrontalier, ceea ce va stimula investițiile. |
| --- | --- |

3.2.

CESE apreciază decizia de a utiliza un regulament ca instrument juridic, mai degrabă decât o directivă, din cauza riscurilor de întârzieri și inconsecvențe în procesele naționale de transpunere ale acesteia din urmă. Un regulament asigură uniformitatea și limitează fragmentarea legislațiilor naționale, ceea ce este esențial pentru atingerea obiectivelor ambițioase ale Comisiei în materie de conectivitate până în 2030. O directivă nu ar fi probabil aplicabilă decât după expirarea termenului și, prin urmare, nu ar permite îndeplinirea obiectivului Comisiei de a crea rapid un cadru juridic favorabil. O întârziere în simplificarea procesului de autorizare a extinderii ar putea, de asemenea, să pună în pericol dezvoltarea pieței unice digitale. Cele mai recente evoluții din sectorul digital au potențialul de a aduce integrarea pieței interne la un nou nivel, odată cu apariția unor actori care își desfășoară activitatea la nivel transfrontalier, ceea ce va stimula investițiile.

| 3.3. | Aplicarea în mică măsură și inconsecventă a BCRD, precum și lipsa unor orientări în domeniu au condus la fragmentarea legislațiilor naționale și la incertitudine în materie de reglementare. La rândul său, acest lucru a creat obstacole în calea investițiilor și a activităților transfrontaliere, dar și pentru întreprinderile care doresc să realizeze economii de scară la nivelul UE și, astfel, să beneficieze de avantajele pieței unice a UE. În consecință, este necesară o mai mare armonizare, pentru a promova dezvoltarea activităților transfrontaliere în acest sector și pentru a evita o Europă cu două viteze. |
| --- | --- |

3.3.

Aplicarea în mică măsură și inconsecventă a BCRD, precum și lipsa unor orientări în domeniu au condus la fragmentarea legislațiilor naționale și la incertitudine în materie de reglementare. La rândul său, acest lucru a creat obstacole în calea investițiilor și a activităților transfrontaliere, dar și pentru întreprinderile care doresc să realizeze economii de scară la nivelul UE și, astfel, să beneficieze de avantajele pieței unice a UE. În consecință, este necesară o mai mare armonizare, pentru a promova dezvoltarea activităților transfrontaliere în acest sector și pentru a evita o Europă cu două viteze.

| 3.4. | Principalele obiective ale măsurilor cuprinse în propunere sunt: îmbunătățirea coordonării transsectoriale, simplificarea și accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor, digitalizarea completă a procedurii de accesare a informațiilor privind infrastructura existentă și lucrările civile planificate și depunerea solicitărilor de acordare a autorizațiilor, simplificarea reutilizării infrastructurii publice și instalarea infrastructurii de rețea pentru operatori, pregătirea pentru inovare astfel încât toate clădirile și clădirile noi care sunt complet renovate să fie echipate cu fibră optică și infrastructură pregătită pentru rețele prin fibră optică și aducerea unei contribuții la durabilitate prin reducerea impactului rețelelor de comunicații electronice asupra mediului, promovând utilizarea în comun a infrastructurii și recurgerea la tehnologii mai eficiente, reutilizarea infrastructurii existente și o mai bună coordonare a lucrărilor civile. |
| --- | --- |

3.4.

Principalele obiective ale măsurilor cuprinse în propunere sunt: îmbunătățirea coordonării transsectoriale, simplificarea și accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor, digitalizarea completă a procedurii de accesare a informațiilor privind infrastructura existentă și lucrările civile planificate și depunerea solicitărilor de acordare a autorizațiilor, simplificarea reutilizării infrastructurii publice și instalarea infrastructurii de rețea pentru operatori, pregătirea pentru inovare astfel încât toate clădirile și clădirile noi care sunt complet renovate să fie echipate cu fibră optică și infrastructură pregătită pentru rețele prin fibră optică și aducerea unei contribuții la durabilitate prin reducerea impactului rețelelor de comunicații electronice asupra mediului, promovând utilizarea în comun a infrastructurii și recurgerea la tehnologii mai eficiente, reutilizarea infrastructurii existente și o mai bună coordonare a lucrărilor civile.

| 3.5. | Operatorii pot depune solicitările de acordare de autorizații și pot obține toate informațiile necesare cu privire la infrastructura existentă și la lucrările civile planificate pe cale digitală. Potrivit Comisiei, acest lucru va permite operatorilor să își extindă rețelele la un cost mai mic. Evaluarea impactului preconizează economii de 4,5 miliarde EUR, anticipându-se o scădere cu 2,4 miliarde EUR a subvențiilor publice. |
| --- | --- |

3.5.

Operatorii pot depune solicitările de acordare de autorizații și pot obține toate informațiile necesare cu privire la infrastructura existentă și la lucrările civile planificate pe cale digitală. Potrivit Comisiei, acest lucru va permite operatorilor să își extindă rețelele la un cost mai mic. Evaluarea impactului preconizează economii de 4,5 miliarde EUR, anticipându-se o scădere cu 2,4 miliarde EUR a subvențiilor publice.

| 3.6. | Definițiile din propunere au fost, de asemenea, extinse în comparație cu BCRD. Propunerea se aplică operatorilor de rețea care oferă acces, inclusiv furnizorilor de infrastructuri conexe, cum ar fi conducte, piloni și stâlpi, și de infrastructură fizică, inclusiv infrastructura deținută de instituții publice, precum autoritățile locale – de exemplu clădirile și intrările în clădiri și orice alt bun, inclusiv mobilierul stradal, cum ar fi stâlpii de iluminat, semnele de circulație, semafoarele, panourile, stațiile de autobuz, de tramvai și de metrou. |
| --- | --- |

3.6.

Definițiile din propunere au fost, de asemenea, extinse în comparație cu BCRD. Propunerea se aplică operatorilor de rețea care oferă acces, inclusiv furnizorilor de infrastructuri conexe, cum ar fi conducte, piloni și stâlpi, și de infrastructură fizică, inclusiv infrastructura deținută de instituții publice, precum autoritățile locale – de exemplu clădirile și intrările în clădiri și orice alt bun, inclusiv mobilierul stradal, cum ar fi stâlpii de iluminat, semnele de circulație, semafoarele, panourile, stațiile de autobuz, de tramvai și de metrou.

| 3.7. | Propunerea introduce noi măsuri pentru a spori transparența infrastructurii fizice existente. Astfel, ea impune proprietarilor de infrastructuri publice să pună la dispoziție informații minime privind infrastructura fizică prin intermediul așa-numitelor puncte unice de informare (SIP). În plus, ea stabilește norme mai stricte privind coordonarea lucrărilor civile planificate, astfel cum se prevede deja în BCRD, domeniul de aplicare și punerea în aplicare fiind însă extinse considerabil în acest caz. De exemplu, informațiile privind lucrările civile solicitate în temeiul propunerii trebuie să fie puse la dispoziție în format digital de către furnizorul de rețea prin intermediul unui SIP cu cel puțin trei luni înainte de prima solicitare de acordare a autorizației. În acest context, întrucât bazele de date care conțin aceste informații sunt deja disponibile în multe țări din UE, CESE consideră că SIP ar trebui să fie integrat și conectat la alte baze de date, astfel încât să se evite suprapunerile și să se reducă costurile. |
| --- | --- |

3.7.

Propunerea introduce noi măsuri pentru a spori transparența infrastructurii fizice existente. Astfel, ea impune proprietarilor de infrastructuri publice să pună la dispoziție informații minime privind infrastructura fizică prin intermediul așa-numitelor puncte unice de informare (SIP). În plus, ea stabilește norme mai stricte privind coordonarea lucrărilor civile planificate, astfel cum se prevede deja în BCRD, domeniul de aplicare și punerea în aplicare fiind însă extinse considerabil în acest caz. De exemplu, informațiile privind lucrările civile solicitate în temeiul propunerii trebuie să fie puse la dispoziție în format digital de către furnizorul de rețea prin intermediul unui SIP cu cel puțin trei luni înainte de prima solicitare de acordare a autorizației. În acest context, întrucât bazele de date care conțin aceste informații sunt deja disponibile în multe țări din UE, CESE consideră că SIP ar trebui să fie integrat și conectat la alte baze de date, astfel încât să se evite suprapunerile și să se reducă costurile.

| 3.8. | Propunerea include, de asemenea, măsuri privind procedurile de autorizare, care trebuie să fie standardizate la nivel național și să fie pe deplin accesibile prin introducerea unei aprobări tacite, care se consideră că a avut loc la patru luni de la depunerea solicitării. În plus, este prevăzută o etichetă „pregătită pentru rețele prin fibră optică” pentru a verifica dacă o clădire îndeplinește sau nu cerințele pentru instalarea cu ușurință a unei rețele de foarte mare capacitate (VHCN), cum ar fi fibra optică, care trebuie să fie o condiție pentru eliberarea autorizațiilor de construcție pentru clădirile noi. Cu toate acestea, CESE subliniază că ar fi important să se instaleze VHCN în aceste clădiri, pentru a exploata pe deplin potențialul acestora și pentru a valorifica la maximum investițiile realizate. |
| --- | --- |

3.8.

Propunerea include, de asemenea, măsuri privind procedurile de autorizare, care trebuie să fie standardizate la nivel național și să fie pe deplin accesibile prin introducerea unei aprobări tacite, care se consideră că a avut loc la patru luni de la depunerea solicitării. În plus, este prevăzută o etichetă „pregătită pentru rețele prin fibră optică” pentru a verifica dacă o clădire îndeplinește sau nu cerințele pentru instalarea cu ușurință a unei rețele de foarte mare capacitate (VHCN), cum ar fi fibra optică, care trebuie să fie o condiție pentru eliberarea autorizațiilor de construcție pentru clădirile noi. Cu toate acestea, CESE subliniază că ar fi important să se instaleze VHCN în aceste clădiri, pentru a exploata pe deplin potențialul acestora și pentru a valorifica la maximum investițiile realizate.

| 3.9. | CESE consideră că este important ca statele membre să aibă posibilitatea de a menține sau de a introduce măsuri conforme cu legislația UE, care să depășească cerințele minime stabilite de Actul privind infrastructura gigabit, astfel cum se menționează în mod expres în considerentul 11, care afirmă, pe bună dreptate, că acest regulament nu împiedică adoptarea de măsuri naționale în conformitate cu legislația UE care să vizeze promovarea utilizării în comun a infrastructurii fizice existente sau facilitarea unei instalări mai eficiente a noii infrastructuri fizice, completând drepturile și obligațiile care decurg din Actul privind infrastructura gigabit. |
| --- | --- |

3.9.

CESE consideră că este important ca statele membre să aibă posibilitatea de a menține sau de a introduce măsuri conforme cu legislația UE, care să depășească cerințele minime stabilite de Actul privind infrastructura gigabit, astfel cum se menționează în mod expres în considerentul 11, care afirmă, pe bună dreptate, că acest regulament nu împiedică adoptarea de măsuri naționale în conformitate cu legislația UE care să vizeze promovarea utilizării în comun a infrastructurii fizice existente sau facilitarea unei instalări mai eficiente a noii infrastructuri fizice, completând drepturile și obligațiile care decurg din Actul privind infrastructura gigabit.

4.   Observații specifice

Observații specifice

| 4.1. | Propunerea este în conformitate cu Codul european al comunicațiilor electronice, intrat în vigoare în decembrie 2020, care a actualizat cadrul de reglementare al UE privind comunicațiile electronice, și contribuie la urmărirea obiectivelor codului în ceea ce privește stimularea investițiilor în rețele de conectivitate avansate. Deși codul se axează în principal pe îmbunătățirea concurenței, conține cerințe pentru întreprinderile cu putere semnificativă pe piață și se referă nu numai la infrastructura fizică, ci și la rețelele de comunicații electronice, cum ar fi cablurile din fibră optică, scopul principal al Actului privind infrastructura gigabit este de a elimina barierele din calea extinderii rețelelor, date fiind evoluțiile tehnologice, de piață și de reglementare actuale. |
| --- | --- |

4.1.

Propunerea este în conformitate cu Codul european al comunicațiilor electronice, intrat în vigoare în decembrie 2020, care a actualizat cadrul de reglementare al UE privind comunicațiile electronice, și contribuie la urmărirea obiectivelor codului în ceea ce privește stimularea investițiilor în rețele de conectivitate avansate. Deși codul se axează în principal pe îmbunătățirea concurenței, conține cerințe pentru întreprinderile cu putere semnificativă pe piață și se referă nu numai la infrastructura fizică, ci și la rețelele de comunicații electronice, cum ar fi cablurile din fibră optică, scopul principal al Actului privind infrastructura gigabit este de a elimina barierele din calea extinderii rețelelor, date fiind evoluțiile tehnologice, de piață și de reglementare actuale.

| 4.2. | Pentru a atinge obiectivele stabilite în Actul privind infrastructura gigabit, CESE salută alinierea textului la definițiile din cod și subliniază că disponibilitatea unor proceduri rapide, eficace și simplificate ar fi fundamentală, alături de termeni, condiții și prețuri adecvate, care să poată fi aplicate în mod coerent peste tot în UE. CESE consideră că, în acest sens, orientările Comisiei ar fi deosebit de utile. |
| --- | --- |

4.2.

Pentru a atinge obiectivele stabilite în Actul privind infrastructura gigabit, CESE salută alinierea textului la definițiile din cod și subliniază că disponibilitatea unor proceduri rapide, eficace și simplificate ar fi fundamentală, alături de termeni, condiții și prețuri adecvate, care să poată fi aplicate în mod coerent peste tot în UE. CESE consideră că, în acest sens, orientările Comisiei ar fi deosebit de utile.

| 4.3. | În conformitate cu obiectivul stabilit în deceniul digital al UE 2030, care prevede că, până în 2030, toate gospodăriile europene ar trebui să fie acoperite de infrastructură gigabit și de rețele mobile rapide și spre deosebire de BCRD, propunerea de regulament promovează extinderea VHCN, cu obligații de acces pentru proprietarii de infrastructuri fizice, indiferent de poziția lor pe piață. CESE sprijină extinderea domeniului de aplicare, care permite tuturor entităților care furnizează infrastructură să beneficieze de procedurile rapide de autorizare care decurg din Actul privind infrastructura gigabit. Cu toate acestea, subliniază că este important să se garanteze că cadrul de reglementare este suficient de cuprinzător pentru a răspunde nevoilor diverse ale tuturor părților interesate implicate în instalarea VHCN în întreaga UE. |
| --- | --- |

4.3.

În conformitate cu obiectivul stabilit în deceniul digital al UE 2030, care prevede că, până în 2030, toate gospodăriile europene ar trebui să fie acoperite de infrastructură gigabit și de rețele mobile rapide și spre deosebire de BCRD, propunerea de regulament promovează extinderea VHCN, cu obligații de acces pentru proprietarii de infrastructuri fizice, indiferent de poziția lor pe piață. CESE sprijină extinderea domeniului de aplicare, care permite tuturor entităților care furnizează infrastructură să beneficieze de procedurile rapide de autorizare care decurg din Actul privind infrastructura gigabit. Cu toate acestea, subliniază că este important să se garanteze că cadrul de reglementare este suficient de cuprinzător pentru a răspunde nevoilor diverse ale tuturor părților interesate implicate în instalarea VHCN în întreaga UE.

| 4.4. | CESE recunoaște că utilizarea în comun a infrastructurii existente este esențială pentru atingerea obiectivelor deceniului digital al UE 2030 și subliniază, de asemenea, importanța asigurării securității și solidității rețelelor și a protecției acestora. Atingerea obiectivelor UE în materie de conectivitate necesită o strategie cuprinzătoare care să combine cele mai recente tehnologii cu lanțuri de aprovizionare reziliente, autonome și sigure. Scopul este de a preveni întreruperile serviciilor ca urmare a defecțiunilor sau a atacurilor cibernetice. În acest scop, Actul privind infrastructura gigabit ar trebui să încurajeze furnizorii de rețele să aleagă componente tehnologice care să garanteze un nivel ridicat de securitate digitală, să reducă riscul de întreruperi ale rețelei și să abordeze în mod adecvat această eventualitate. Soliditatea, reziliența și securitatea cibernetică a rețelei sunt esențiale pentru eficacitatea obiectivelor urmărite de Actul privind infrastructura gigabit, în conformitate cu cadrul de reglementare actual al UE și cu aspectele relevante, inclusiv în perspectiva oricăror acțiuni viitoare ale UE pe această temă, care urmează să fie incluse în noul mandat al Comisiei începând din 2024. |
| --- | --- |

4.4.

CESE recunoaște că utilizarea în comun a infrastructurii existente este esențială pentru atingerea obiectivelor deceniului digital al UE 2030 și subliniază, de asemenea, importanța asigurării securității și solidității rețelelor și a protecției acestora. Atingerea obiectivelor UE în materie de conectivitate necesită o strategie cuprinzătoare care să combine cele mai recente tehnologii cu lanțuri de aprovizionare reziliente, autonome și sigure. Scopul este de a preveni întreruperile serviciilor ca urmare a defecțiunilor sau a atacurilor cibernetice. În acest scop, Actul privind infrastructura gigabit ar trebui să încurajeze furnizorii de rețele să aleagă componente tehnologice care să garanteze un nivel ridicat de securitate digitală, să reducă riscul de întreruperi ale rețelei și să abordeze în mod adecvat această eventualitate. Soliditatea, reziliența și securitatea cibernetică a rețelei sunt esențiale pentru eficacitatea obiectivelor urmărite de Actul privind infrastructura gigabit, în conformitate cu cadrul de reglementare actual al UE și cu aspectele relevante, inclusiv în perspectiva oricăror acțiuni viitoare ale UE pe această temă, care urmează să fie incluse în noul mandat al Comisiei începând din 2024.

| 4.5. | CESE subliniază că, alături de procedurile rapide, eficace și simplificate, termenii, condițiile și prețurile adecvate sunt elemente importante ale accesului la infrastructură. În acest sens, întrucât este necesar să se asigure eficiența sistemului, de exemplu prin evitarea unor prețuri excesiv de ridicate, care ar avea ca efect descurajarea instalării de VHCN, CESE consideră că Comisia ar trebui să adopte orientări specifice. |
| --- | --- |

4.5.

CESE subliniază că, alături de procedurile rapide, eficace și simplificate, termenii, condițiile și prețurile adecvate sunt elemente importante ale accesului la infrastructură. În acest sens, întrucât este necesar să se asigure eficiența sistemului, de exemplu prin evitarea unor prețuri excesiv de ridicate, care ar avea ca efect descurajarea instalării de VHCN, CESE consideră că Comisia ar trebui să adopte orientări specifice.

| 4.6. | CESE consideră că raționalizarea și digitalizarea procesului de acordare a autorizațiilor reprezintă un element important în implementarea rețelelor de comunicații electronice. Cu toate acestea, CESE subliniază că obligația de a acorda în mod tacit autorizații pentru drepturile de trecere ar putea să nu fie compatibilă cu principiul proporționalității și ar putea aduce atingere dreptului de proprietate așa cum este consfințit în articolele 17 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

4.6.

CESE consideră că raționalizarea și digitalizarea procesului de acordare a autorizațiilor reprezintă un element important în implementarea rețelelor de comunicații electronice. Cu toate acestea, CESE subliniază că obligația de a acorda în mod tacit autorizații pentru drepturile de trecere ar putea să nu fie compatibilă cu principiul proporționalității și ar putea aduce atingere dreptului de proprietate așa cum este consfințit în articolele 17 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

| 4.7. | CESE afirmă că se pot reduce costurile cu investițiile prin construirea rapidă a infrastructurii, coordonarea lucrărilor civile, crearea de sinergii între diferiții operatori de rețea și utilizarea în comun a infrastructurii fizice existente. În acest fel, impactul asupra mediului este redus prin evitarea lucrărilor de inginerie suplimentare, ceea ce contribuie la realizarea obiectivelor de mediu. |
| --- | --- |

4.7.

CESE afirmă că se pot reduce costurile cu investițiile prin construirea rapidă a infrastructurii, coordonarea lucrărilor civile, crearea de sinergii între diferiții operatori de rețea și utilizarea în comun a infrastructurii fizice existente. În acest fel, impactul asupra mediului este redus prin evitarea lucrărilor de inginerie suplimentare, ceea ce contribuie la realizarea obiectivelor de mediu.

| 4.8. | CESE consideră că implementarea rețelelor de mare viteză este esențială pentru dezvoltare și pentru coeziunea socioeconomică. În acest sens, consideră că propunerea ar trebui să specifice măsuri și acțiuni verificabile care să asigure o dezvoltare echilibrată și acces egal la VHCN, pentru a evita adâncirea decalajului dintre țările și regiunile cu viteze și capacități de dezvoltare diferite, în conformitate cu Declarația privind drepturile și principiile digitale (3), conform căreia toți actorii de pe piață care beneficiază de transformarea digitală ar trebui să își asume responsabilitățile sociale și să contribuie în mod echitabil și proporțional la costurile bunurilor, serviciilor și infrastructurii publice, iar tuturor cetățenilor din UE, inclusiv celor cu venituri mici, ar urma să li se asigure accesul la conectivitate de înaltă calitate, cu acces la internet disponibil (4). |
| --- | --- |

4.8.

CESE consideră că implementarea rețelelor de mare viteză este esențială pentru dezvoltare și pentru coeziunea socioeconomică. În acest sens, consideră că propunerea ar trebui să specifice măsuri și acțiuni verificabile care să asigure o dezvoltare echilibrată și acces egal la VHCN, pentru a evita adâncirea decalajului dintre țările și regiunile cu viteze și capacități de dezvoltare diferite, în conformitate cu Declarația privind drepturile și principiile digitale (3

4

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Directiva 2014/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind măsuri de reducere a costului instalării rețelelor de comunicații electronice de mare viteză (JO L 155, 23.5.2014, p. 5).

1

(2)  Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (JO L 321, 17.12.2018, p. 36).

2

(3)  Declarația europeană privind drepturile și principiile digitale pentru deceniul digital (JO C 23, 23.1.2023, p. 1).

3

(4)

4

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/121

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind detergenții tensioactivi, de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 și de abrogare a Regulamentului (CE) 648/2004

[COM(2023) 217 final – 2023/0124 (COD)]

(2023/C 349/19)

| Raportoare: | Violeta JELIĆ |
| --- | --- |

Raportoare:

Violeta JELIĆ

Violeta JELIĆ

| Sesizare | Parlamentul European, 1.6.2023
  Consiliu, 7.6.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 29.6.2023 |
| Adoptat în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 193/1/2 |

Sesizare

Parlamentul European, 1.6.2023

Consiliu, 7.6.2023

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

29.6.2023

Adoptat în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

193/1/2

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută actualizarea și simplificarea Regulamentului (CE) nr. 648/2004 (1) privind detergenții, eliminarea elementelor redundante sau perimate și menținerea celor care funcționează în mod corespunzător. Cu toate acestea, CESE consideră că, în revizuirea propunerii, posibilitățile de raționalizare sunt compensate, sau chiar depășite, de creșterea sarcinii administrative generate de alte aspecte ale revizuirii în sine. |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul Economic și Social European (CESE) salută actualizarea și simplificarea Regulamentului (CE) nr. 648/2004 (1

| 1.2. | CESE subliniază importanța asigurării coerenței și consecvenței între revizuirea Regulamentului privind detergenții și alte evoluții legislative și tehnice, cum ar fi cele legate de Regulamentul CLP [Regulamentul (CE) nr. 1272/2008] (2) și de proiectarea ecologică a produselor durabile. |
| --- | --- |

1.2.

CESE subliniază importanța asigurării coerenței și consecvenței între revizuirea Regulamentului privind detergenții și alte evoluții legislative și tehnice, cum ar fi cele legate de Regulamentul CLP [Regulamentul (CE) nr. 1272/2008] (2

| 1.3. | CESE se angajează pe deplin să asigure siguranța consumatorilor și a utilizatorilor profesionali, dar consideră că noile cerințe privind detergenții care conțin microorganisme sunt excesiv de conservatoare, lipsite de flexibilitate, și conțin contradicții. Prin urmare, Comitetul recomandă ca aceste norme să fie adaptate pentru a fi mai coerente, atât între ele, cât și cu alte politici, și pentru a sprijini, mai degrabă decât a preveni, inovarea în această categorie de produse emergente. |
| --- | --- |

1.3.

CESE se angajează pe deplin să asigure siguranța consumatorilor și a utilizatorilor profesionali, dar consideră că noile cerințe privind detergenții care conțin microorganisme sunt excesiv de conservatoare, lipsite de flexibilitate, și conțin contradicții. Prin urmare, Comitetul recomandă ca aceste norme să fie adaptate pentru a fi mai coerente, atât între ele, cât și cu alte politici, și pentru a sprijini, mai degrabă decât a preveni, inovarea în această categorie de produse emergente.

| 1.4. | CESE salută condițiile de concurență echitabile stabilite pentru supravegherea pieței detergenților și agenților tensioactivi, atât a celor fabricați în UE, cât și a celor importați. Cu toate acestea, consideră că obligația de a crea și de a notifica un pașaport al produsului pentru fiecare lot de detergenți/agenți tensioactivi este excesiv de oneroasă, și recomandă, așadar, stabilirea unui mecanism mai adecvat pentru actualizarea acestui pașaport. |
| --- | --- |

1.4.

CESE salută condițiile de concurență echitabile stabilite pentru supravegherea pieței detergenților și agenților tensioactivi, atât a celor fabricați în UE, cât și a celor importați. Cu toate acestea, consideră că obligația de a crea și de a notifica un pașaport al produsului pentru fiecare lot de detergenți/agenți tensioactivi este excesiv de oneroasă, și recomandă, așadar, stabilirea unui mecanism mai adecvat pentru actualizarea acestui pașaport.

| 1.5. | CESE solicită clarificări suplimentare cu privire la valoarea adăugată a pașaportului produsului și a marcajului CE pentru supravegherea pieței, având în vedere că în evaluarea de impact a Comisiei nu au fost incluse astfel de informații. CESE observă că marcajul CE fraudulos poate pune în pericol siguranța consumatorilor și a utilizatorilor și poate submina condițiile de concurență echitabile pentru operatorii economici care respectă normele. |
| --- | --- |

1.5.

CESE solicită clarificări suplimentare cu privire la valoarea adăugată a pașaportului produsului și a marcajului CE pentru supravegherea pieței, având în vedere că în evaluarea de impact a Comisiei nu au fost incluse astfel de informații. CESE observă că marcajul CE fraudulos poate pune în pericol siguranța consumatorilor și a utilizatorilor și poate submina condițiile de concurență echitabile pentru operatorii economici care respectă normele.

| 1.6. | CESE subliniază importanța introducerii în timp util a unor cerințe specifice și tehnice pentru a permite punerea în aplicare și, prin urmare, recomandă ca perioadele de tranziție să înceapă numai după adoptarea legislației suplimentare relevante. |
| --- | --- |

1.6.

CESE subliniază importanța introducerii în timp util a unor cerințe specifice și tehnice pentru a permite punerea în aplicare și, prin urmare, recomandă ca perioadele de tranziție să înceapă numai după adoptarea legislației suplimentare relevante.

| 1.7. | CESE sprijină îmbunătățirea clarității și lizibilității etichetelor produselor prin eliminarea suprapunerilor dintre legislații, prin simplificarea conținutului etichetelor și prin utilizarea eficientă a etichetării digitale. CESE recomandă ca aceleași posibilități de digitalizare a etichetării să se aplice atât produselor preambalate, cât și celor în ambalaje reîncărcabile, și ca detergenții să poată fi etichetați mai clar, utilizând pictograme/imagini în locul textului. |
| --- | --- |

1.7.

CESE sprijină îmbunătățirea clarității și lizibilității etichetelor produselor prin eliminarea suprapunerilor dintre legislații, prin simplificarea conținutului etichetelor și prin utilizarea eficientă a etichetării digitale. CESE recomandă ca aceleași posibilități de digitalizare a etichetării să se aplice atât produselor preambalate, cât și celor în ambalaje reîncărcabile, și ca detergenții să poată fi etichetați mai clar, utilizând pictograme/imagini în locul textului.

2.   Contextul avizului

Contextul avizului

| 2.1. | Propunerea actualizează normele existente privind detergenții în ceea ce privește obiectivele Pactului verde european, ale Strategiei pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice și ale comunicării recent adoptate a Comisiei intitulată „Competitivitatea pe termen lung a UE”. Propunerea vizează simplificarea normelor de comercializare (prin eliminarea cerințelor considerate inutile sau redundante), introducerea etichetării digitale voluntare (prin diferențiere între produsele preambalate și produsele vândute în format de reumplere), facilitarea vânzărilor de produse inovatoare sigure (prin introducerea unor cerințe de siguranță pentru microorganisme) și consolidarea aplicării (prin introducerea unui pașaport al produselor). |
| --- | --- |

2.1.

Propunerea actualizează normele existente privind detergenții în ceea ce privește obiectivele Pactului verde european, ale Strategiei pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice și ale comunicării recent adoptate a Comisiei intitulată „Competitivitatea pe termen lung a UE”. Propunerea vizează simplificarea normelor de comercializare (prin eliminarea cerințelor considerate inutile sau redundante), introducerea etichetării digitale voluntare (prin diferențiere între produsele preambalate și produsele vândute în format de reumplere), facilitarea vânzărilor de produse inovatoare sigure (prin introducerea unor cerințe de siguranță pentru microorganisme) și consolidarea aplicării (prin introducerea unui pașaport al produselor).

| 2.2. | Dispozițiile generale ale propunerii includ definiții pentru „detergenți”, „agenți tensioactivi” și alte concepte menționate în textul propunerii de regulament, dintre care unele au fost actualizate și clarificate. |
| --- | --- |

2.2.

Dispozițiile generale ale propunerii includ definiții pentru „detergenți”, „agenți tensioactivi” și alte concepte menționate în textul propunerii de regulament, dintre care unele au fost actualizate și clarificate.

| 2.3. | Propunerea stabilește cerințe referitoare la produse pentru detergenți și agenți tensioactivi, în ceea ce privește libera circulație, biodegradabilitatea, utilizarea microorganismelor în detergenți și limitări privind conținutul de fosfați și de alți compuși ai fosforului. Ultimele trei dintre acestea sunt detaliate în anexele la propunerea de regulament. |
| --- | --- |

2.3.

Propunerea stabilește cerințe referitoare la produse pentru detergenți și agenți tensioactivi, în ceea ce privește libera circulație, biodegradabilitatea, utilizarea microorganismelor în detergenți și limitări privind conținutul de fosfați și de alți compuși ai fosforului. Ultimele trei dintre acestea sunt detaliate în anexele la propunerea de regulament.

| 2.4. | Anexa I conține criterii finale de biodegradabilitate și metode de testare pentru agenți tensioactivi ca atare și conținuți în detergenți. Acestea sunt, în esență, neschimbate față de dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 648/2004, deoarece aceste criterii și metode de testare rămân adecvate scopului și stadiului actual al tehnologiei. Criteriile caduce privind biodegradabilitatea primară au fost eliminate, la fel ca procedura de derogare pentru agenții tensioactivi care nu îndeplinesc criteriile finale de biodegradabilitate: aceasta a fost utilizată o singură dată, cu o intrare în fosta anexă V, care a expirat în 2019, motiv pentru care nu a mai fost considerată necesară. |
| --- | --- |

2.4.

Anexa I conține criterii finale de biodegradabilitate și metode de testare pentru agenți tensioactivi ca atare și conținuți în detergenți. Acestea sunt, în esență, neschimbate față de dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 648/2004, deoarece aceste criterii și metode de testare rămân adecvate scopului și stadiului actual al tehnologiei. Criteriile caduce privind biodegradabilitatea primară au fost eliminate, la fel ca procedura de derogare pentru agenții tensioactivi care nu îndeplinesc criteriile finale de biodegradabilitate: aceasta a fost utilizată o singură dată, cu o intrare în fosta anexă V, care a expirat în 2019, motiv pentru care nu a mai fost considerată necesară.

| 2.5. | Anexa II la propunere introduce cerințe pentru detergenții care conțin microorganisme, în vederea stabilirii unor norme armonizate de reglementare a siguranței acestor produse și a metodelor de testare relevante, pentru a demonstra conformitatea cu normele respective. Este vorba despre cerințe care stabilesc ce (tulpini de) microorganisme pot fi utilizate, pe baza identificării lor formale, precum și cerința ca acestea să fie incluse atât în grupa de risc I, astfel cum este definită în Directiva 2000/54/CE (3) (agenți biologici la locul de muncă), cât și pe lista QPS (prezumția calificată de siguranță) a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA). Anexa interzice, de asemenea, utilizarea anumitor agenți patogeni sau a microorganismelor modificate genetic, afirmațiile privind efectul antimicrobian sau de dezinfectare, cu excepția cazului în care detergenții sunt în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 (4) privind produsele biocide, precum și introducerea pe piață în format de reumplere a detergenților care conțin microorganisme. În plus, anexa stabilește cerințe obligatorii de testare pentru detergenții care conțin microorganisme, inclusiv testarea de către terți pentru a sprijini orice afirmație referitoare la acțiunea microorganismelor și un test in vivo de toxicitate acută prin inhalare [metoda de testare B.2 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 440/2008 (5), adică Orientarea 403 a OCDE privind testarea]. |
| --- | --- |

2.5.

Anexa II la propunere introduce cerințe pentru detergenții care conțin microorganisme, în vederea stabilirii unor norme armonizate de reglementare a siguranței acestor produse și a metodelor de testare relevante, pentru a demonstra conformitatea cu normele respective. Este vorba despre cerințe care stabilesc ce (tulpini de) microorganisme pot fi utilizate, pe baza identificării lor formale, precum și cerința ca acestea să fie incluse atât în grupa de risc I, astfel cum este definită în Directiva 2000/54/CE (3

4

in vivo

5

| 2.6. | Propunerea menține neschimbate limitările detaliate privind conținutul de fosfați și de alți compuși ai fosforului din Regulamentul (CE) nr. 648/2004. |
| --- | --- |

2.6.

Propunerea menține neschimbate limitările detaliate privind conținutul de fosfați și de alți compuși ai fosforului din Regulamentul (CE) nr. 648/2004.

| 2.7. | Propunerea descrie obligațiile operatorilor economici, și anume producătorii, importatorii, distribuitorii și cei care joacă rolul – nou introdus – de reprezentant autorizat. Fosta obligație a producătorului de a fi stabilit în Uniune este eliminată, dar producătorii din afara Uniunii au obligația de a desemna un reprezentant autorizat prin mandat scris pentru a îndeplini anumite sarcini (în timp ce, pentru producătorii stabiliți în Uniune, această desemnare este doar opțională). |
| --- | --- |

2.7.

Propunerea descrie obligațiile operatorilor economici, și anume producătorii, importatorii, distribuitorii și cei care joacă rolul – nou introdus – de reprezentant autorizat. Fosta obligație a producătorului de a fi stabilit în Uniune este eliminată, dar producătorii din afara Uniunii au obligația de a desemna un reprezentant autorizat prin mandat scris pentru a îndeplini anumite sarcini (în timp ce, pentru producătorii stabiliți în Uniune, această desemnare este doar opțională).

| 2.8. | Propunerea introduce o nouă procedură de evaluare a conformității care trebuie efectuată de producătorii de detergenți sau de agenți tensioactivi, care se bazează pe modulul A din Decizia 768/2008/CE (control intern de producție). Procedura implică o declarație de conformitate pe propria răspundere și impune întocmirea unei documentații tehnice cu o descriere a detergentului și a utilizării acestuia, rapoarte ale testelor efectuate pentru a demonstra conformitatea și o fișă cu date privind ingredientele. |
| --- | --- |

2.8.

Propunerea introduce o nouă procedură de evaluare a conformității care trebuie efectuată de producătorii de detergenți sau de agenți tensioactivi, care se bazează pe modulul A din Decizia 768/2008/CE (control intern de producție). Procedura implică o declarație de conformitate pe propria răspundere și impune întocmirea unei documentații tehnice cu o descriere a detergentului și a utilizării acestuia, rapoarte ale testelor efectuate pentru a demonstra conformitatea și o fișă cu date privind ingredientele.

| 2.9. | Sunt stabilite cerințe privind marcajul CE și etichetarea detergenților și a agenților tensioactivi, inclusiv norme pentru punerea în aplicare a etichetării digitale în cazul în care operatorul economic alege să utilizeze acest marcaj. Cerințele de etichetare sunt descrise mai detaliat în anexa V, cu specificații pentru etichetarea conținutului, informații privind dozajul care pot fi omise de pe eticheta fizică atunci când sunt furnizate pe o etichetă digitală și o grilă de dozare simplificată pentru detergenții de rufe destinați consumatorilor. Propunerea introduce, de asemenea, conceptul de suport de date, utilizat pentru accesarea etichetei digitale, care trebuie să figureze pe detergent sau pe agentul tensioactiv, pe ambalajul acestuia sau pe documentația de însoțire. |
| --- | --- |

2.9.

Sunt stabilite cerințe privind marcajul CE și etichetarea detergenților și a agenților tensioactivi, inclusiv norme pentru punerea în aplicare a etichetării digitale în cazul în care operatorul economic alege să utilizeze acest marcaj. Cerințele de etichetare sunt descrise mai detaliat în anexa V, cu specificații pentru etichetarea conținutului, informații privind dozajul care pot fi omise de pe eticheta fizică atunci când sunt furnizate pe o etichetă digitală și o grilă de dozare simplificată pentru detergenții de rufe destinați consumatorilor. Propunerea introduce, de asemenea, conceptul de suport de date, utilizat pentru accesarea etichetei digitale, care trebuie să figureze pe detergent sau pe agentul tensioactiv, pe ambalajul acestuia sau pe documentația de însoțire.

| 2.10. | Propunerea stabilește cerințele și conținutul pașaportului produselor, introduse ca mijloc de facilitare a declarației de conformitate (prin intermediul unui registru central) și a supravegherii pieței pentru detergenții sau agenții tensioactivi introduși pe piață. Pașaportul produselor trebuie accesat prin intermediul aceluiași suport de date privind produsul, menționat anterior, și este destinat să fie interoperabil cu orice pașaport al produselor introdus, de exemplu, în temeiul legislației privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile. Comisia trebuie să adopte un act de punere în aplicare care să prevadă cerințele tehnice pentru pașaportul produselor și suportul de date. |
| --- | --- |

2.10.

Propunerea stabilește cerințele și conținutul pașaportului produselor, introduse ca mijloc de facilitare a declarației de conformitate (prin intermediul unui registru central) și a supravegherii pieței pentru detergenții sau agenții tensioactivi introduși pe piață. Pașaportul produselor trebuie accesat prin intermediul aceluiași suport de date privind produsul, menționat anterior, și este destinat să fie interoperabil cu orice pașaport al produselor introdus, de exemplu, în temeiul legislației privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile. Comisia trebuie să adopte un act de punere în aplicare care să prevadă cerințele tehnice pentru pașaportul produselor și suportul de date.

| 2.11. | Comisia este împuternicită să adopte viitoare acte delegate pentru a adapta cerințele descrise în capitolele precedente în funcție de evoluțiile tehnice, științifice și ale pieței. |
| --- | --- |

2.11.

Comisia este împuternicită să adopte viitoare acte delegate pentru a adapta cerințele descrise în capitolele precedente în funcție de evoluțiile tehnice, științifice și ale pieței.

| 2.12. | Dispozițiile tranzitorii și finale includ o clauză specifică de revizuire la articolul 32 privind cerințele pentru detergenții care conțin microorganisme, prin care se solicită Comisiei să evalueze relevanța și eficacitatea acestor norme în termen de cel mult trei ani de la intrarea în vigoare a regulamentului. |
| --- | --- |

2.12.

Dispozițiile tranzitorii și finale includ o clauză specifică de revizuire la articolul 32 privind cerințele pentru detergenții care conțin microorganisme, prin care se solicită Comisiei să evalueze relevanța și eficacitatea acestor norme în termen de cel mult trei ani de la intrarea în vigoare a regulamentului.

3.   Observații generale și observații specifice

Observații generale și observații specifice

| 3.1. | Comitetul Economic și Social European consideră că Regulamentul (CE) nr. 648/2004 privind detergenții (denumit în continuare „Regulamentul privind detergenții”) este relevant în raport cu obiectivele sale, funcționează bine și, în mare măsură, și-a atins obiectivele. |
| --- | --- |

3.1.

Comitetul Economic și Social European consideră că Regulamentul (CE) nr. 648/2004 privind detergenții (denumit în continuare „Regulamentul privind detergenții”) este relevant în raport cu obiectivele sale, funcționează bine și, în mare măsură, și-a atins obiectivele.

| 3.2. | CESE este de acord cu obiectivul Comisiei de a actualiza Regulamentul privind detergenții pentru a reflecta evoluțiile tehnologice, comerciale și politice care au avut loc de la adoptarea regulamentului în 2004 și sprijină obiectivul său de a simplifica cerințele pentru operatorii economici, în special pentru IMM-uri, și de a elimina suprapunerea cu alte acte legislative ale UE și duplicarea lor. CESE salută simplificările introduse în propunere, dar consideră că amploarea reducerii sarcinii administrative este mai modestă decât cea sugerată de Comisie și că, în practică, sarcina este semnificativ sporită în alte domenii (6). |
| --- | --- |

3.2.

CESE este de acord cu obiectivul Comisiei de a actualiza Regulamentul privind detergenții pentru a reflecta evoluțiile tehnologice, comerciale și politice care au avut loc de la adoptarea regulamentului în 2004 și sprijină obiectivul său de a simplifica cerințele pentru operatorii economici, în special pentru IMM-uri, și de a elimina suprapunerea cu alte acte legislative ale UE și duplicarea lor. CESE salută simplificările introduse în propunere, dar consideră că amploarea reducerii sarcinii administrative este mai modestă decât cea sugerată de Comisie și că, în practică, sarcina este semnificativ sporită în alte domenii (6

| 3.3. | Revizuirea Regulamentului privind detergenții are loc în paralel cu alte câteva propuneri legislative revizuite sau cu noi propuneri legislative care afectează și detergenții, inclusiv Regulamentul CLP [Regulamentul (CE) nr. 1272/2008] și noul Regulament privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile (ESPR). CESE subliniază că este important să se asigure coerența și consecvența deplină între aceste acte legislative diferite și să se evite divergențele și suprapunerile din dispozițiile acestora. |
| --- | --- |

3.3.

Revizuirea Regulamentului privind detergenții are loc în paralel cu alte câteva propuneri legislative revizuite sau cu noi propuneri legislative care afectează și detergenții, inclusiv Regulamentul CLP [Regulamentul (CE) nr. 1272/2008] și noul Regulament privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile (ESPR). CESE subliniază că este important să se asigure coerența și consecvența deplină între aceste acte legislative diferite și să se evite divergențele și suprapunerile din dispozițiile acestora.

| 3.4. | CESE sprijină definiția simplificată a „detergentului” inclusă în propunerea Comisiei, care va fi mai ușor de înțeles și de aplicat atât de operatorii economici, cât și de autoritățile publice. Eliminarea trimiterii la categorii specifice de ingrediente (săpunuri și/sau agenți tensioactivi) din definiția unui detergent face ca definiția să fie mai incluzivă și îmbunătățește claritatea domeniului de aplicare al inovărilor viitoare în cadrul categoriei de produse. |
| --- | --- |

3.4.

CESE sprijină definiția simplificată a „detergentului” inclusă în propunerea Comisiei, care va fi mai ușor de înțeles și de aplicat atât de operatorii economici, cât și de autoritățile publice. Eliminarea trimiterii la categorii specifice de ingrediente (săpunuri și/sau agenți tensioactivi) din definiția unui detergent face ca definiția să fie mai incluzivă și îmbunătățește claritatea domeniului de aplicare al inovărilor viitoare în cadrul categoriei de produse.

| 3.5. | CESE salută menținerea cerințelor privind biodegradabilitatea pentru agenții tensioactivi și eliminarea procedurii de derogare, care nu mai este utilizată. Acest lucru contribuie la raționalizarea și îmbunătățirea clarității dispozițiilor pentru operatorii economici și pentru autorități. |
| --- | --- |

3.5.

CESE salută menținerea cerințelor privind biodegradabilitatea pentru agenții tensioactivi și eliminarea procedurii de derogare, care nu mai este utilizată. Acest lucru contribuie la raționalizarea și îmbunătățirea clarității dispozițiilor pentru operatorii economici și pentru autorități.

| 3.6. | CESE consideră că cerințele propuse pentru detergenții care conțin microorganisme sunt excesiv de prescriptive și nu sunt bine adaptate pentru detergenți. Cerințele de testare specificate în anexa II sunt considerate excesiv de oneroase, în special pentru IMM-uri. Pentru microorganismele utilizate în detergenții sub formă de spray, este prevăzută cerința de a efectua teste pe animale vertebrate pentru depistarea toxicității acute prin inhalare, ceea ce ar implica sacrificarea, în general, a unui număr de 30 de animale pentru fiecare test. Această cerință subminează angajamentul asumat în Directiva 2010/63/UE (7) privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice și – în plus – nu este necesară, dat fiind că există metode alternative de stabilire a siguranței (de exemplu, metoda comparativă bazată pe date anterioare, testele in- vitro bazate pe linii celulare umane sau forța probantă a datelor, în special ținând seama de obligația de apartenență la grupul de risc 1 al listei QPS (Qualified Presumption of Safety – prezumția calificată de siguranță). |
| --- | --- |

3.6.

CESE consideră că cerințele propuse pentru detergenții care conțin microorganisme sunt excesiv de prescriptive și nu sunt bine adaptate pentru detergenți. Cerințele de testare specificate în anexa II sunt considerate excesiv de oneroase, în special pentru IMM-uri. Pentru microorganismele utilizate în detergenții sub formă de spray, este prevăzută cerința de a efectua teste pe animale vertebrate pentru depistarea toxicității acute prin inhalare, ceea ce ar implica sacrificarea, în general, a unui număr de 30 de animale pentru fiecare test. Această cerință subminează angajamentul asumat în Directiva 2010/63/UE (7

in- vitro

| 3.7. | CESE consideră că nu este adecvat să se impună ca microorganismele utilizate în detergenți să figureze în lista QPS a EFSA. Aceasta nu este o cerință obligatorie nici măcar pentru utilizarea unui microorganism în industria alimentară și a hranei pentru animale, ci mai degrabă doar un punct de plecare pentru evaluarea ulterioară de către EFSA. Microorganismele care nu se află pe lista QPS pot fi evaluate în continuare din punctul de vedere al siguranței în vederea utilizării în alimente și în hrana pentru animale, dar – pentru detergenți – acest lucru nu ar fi posibil până când Comisia nu va fi efectuat o reexaminare/revizuire formală a cerințelor. Se consideră disproporționată introducerea pentru detergenți a unor norme mai stricte decât cele pentru produsele alimentare, care sunt ingerate direct. Pe de altă parte, CESE consideră că, dacă ar exista obligația de a se utiliza doar microorganisme incluse în lista QPS, nu s-ar justifica obligația ca detergenții care conțin microorganisme să fie etichetați cu un avertisment conform căruia produsul nu trebuie utilizat pe suprafețele aflate în contact cu alimentele. |
| --- | --- |

3.7.

CESE consideră că nu este adecvat să se impună ca microorganismele utilizate în detergenți să figureze în lista QPS a EFSA. Aceasta nu este o cerință obligatorie nici măcar pentru utilizarea unui microorganism în industria alimentară și a hranei pentru animale, ci mai degrabă doar un punct de plecare pentru evaluarea ulterioară de către EFSA. Microorganismele care nu se află pe lista QPS pot fi evaluate în continuare din punctul de vedere al siguranței în vederea utilizării în alimente și în hrana pentru animale, dar – pentru detergenți – acest lucru nu ar fi posibil până când Comisia nu va fi efectuat o reexaminare/revizuire formală a cerințelor. Se consideră disproporționată introducerea pentru detergenți a unor norme mai stricte decât cele pentru produsele alimentare, care sunt ingerate direct. Pe de altă parte, CESE consideră că, dacă ar exista obligația de a se utiliza doar microorganisme incluse în lista QPS, nu s-ar justifica obligația ca detergenții care conțin microorganisme să fie etichetați cu un avertisment conform căruia produsul nu trebuie utilizat pe suprafețele aflate în contact cu alimentele.

| 3.8. | Limitarea microorganismelor care pot fi utilizate în modul descris în noua anexă II riscă să împiedice sau să blocheze inovarea și ignoră atât faptul că detergenții care conțin microorganisme sunt deja acoperiți de Regulamentul privind detergenții și de alte acte legislative, cum ar fi Directiva privind siguranța generală a produselor, cât și cadrul elaborat de industrie pentru a permite gestionarea adecvată a riscurilor prezentate de ingredientele microbiene. Propunerea scutește detergenții introduși pe piață în scopuri de cercetare și dezvoltare de la îndeplinirea condițiilor prevăzute în anexa II punctul 1, dar singurul mecanism disponibil pentru a permite utilizarea comercială a noilor (tulpini de) microorganisme este prin intermediul clauzei de revizuire de la articolul 32 și/sau al actelor delegate. CESE recomandă adoptarea unui proces mai puțin restrictiv pentru a permite și a încuraja inovarea în acest segment de produse aflat în creștere. |
| --- | --- |

3.8.

Limitarea microorganismelor care pot fi utilizate în modul descris în noua anexă II riscă să împiedice sau să blocheze inovarea și ignoră atât faptul că detergenții care conțin microorganisme sunt deja acoperiți de Regulamentul privind detergenții și de alte acte legislative, cum ar fi Directiva privind siguranța generală a produselor, cât și cadrul elaborat de industrie pentru a permite gestionarea adecvată a riscurilor prezentate de ingredientele microbiene. Propunerea scutește detergenții introduși pe piață în scopuri de cercetare și dezvoltare de la îndeplinirea condițiilor prevăzute în anexa II punctul 1, dar singurul mecanism disponibil pentru a permite utilizarea comercială a noilor (tulpini de) microorganisme este prin intermediul clauzei de revizuire de la articolul 32 și/sau al actelor delegate. CESE recomandă adoptarea unui proces mai puțin restrictiv pentru a permite și a încuraja inovarea în acest segment de produse aflat în creștere.

| 3.9. | CESE sprijină Comisia în menținerea limitărilor existente în conținutul de fosfați și de alți compuși ai fosforului, care s-au dovedit a fi de succes în reducerea utilizării fosforului începând din 2014 și în limitarea utilizării acestuia numai la aplicațiile în care este esențial sau în cazul cărora o restricție ar avea un impact negativ și mai mare asupra mediului, a siguranței și/sau a performanței de curățare (8). |
| --- | --- |

3.9.

CESE sprijină Comisia în menținerea limitărilor existente în conținutul de fosfați și de alți compuși ai fosforului, care s-au dovedit a fi de succes în reducerea utilizării fosforului începând din 2014 și în limitarea utilizării acestuia numai la aplicațiile în care este esențial sau în cazul cărora o restricție ar avea un impact negativ și mai mare asupra mediului, a siguranței și/sau a performanței de curățare (8

| 3.10. | CESE consideră că este nevoie de mai multă claritate în ceea ce privește rolurile și obligațiile operatorilor economici identificați în propunere, în special ale reprezentantului autorizat, astfel cum este descris la articolul 8. În cazul în care este obligatoriu ca un producător stabilit în afara Uniunii să numească un astfel de reprezentant autorizat, nu este clar dacă mandatul acordat acestuia din urmă de către producătorul din afara UE trebuie să includă, de exemplu, obligația de a pune la dispoziția organismelor desemnate ale statelor membre o fișă cu date privind ingredientele, astfel cum se indică la articolul 7 alineatul (6). Pentru a asigura condiții de concurență echitabile, este important ca aceleași obligații să se aplice producătorilor atât din interiorul, cât și din afara Uniunii și să fie clar modul în care trebuie îndeplinite aceste obligații. |
| --- | --- |

3.10.

CESE consideră că este nevoie de mai multă claritate în ceea ce privește rolurile și obligațiile operatorilor economici identificați în propunere, în special ale reprezentantului autorizat, astfel cum este descris la articolul 8. În cazul în care este obligatoriu ca un producător stabilit în afara Uniunii să numească un astfel de reprezentant autorizat, nu este clar dacă mandatul acordat acestuia din urmă de către producătorul din afara UE trebuie să includă, de exemplu, obligația de a pune la dispoziția organismelor desemnate ale statelor membre o fișă cu date privind ingredientele, astfel cum se indică la articolul 7 alineatul (6). Pentru a asigura condiții de concurență echitabile, este important ca aceleași obligații să se aplice producătorilor atât din interiorul, cât și din afara Uniunii și să fie clar modul în care trebuie îndeplinite aceste obligații.

| 3.11. | CESE solicită clarificări suplimentare cu privire la valoarea adăugată a pașaportului produselor și a marcajului CE ca mijloc de demonstrare și/sau de verificare a conformității produselor care fac obiectul Regulamentului privind detergenții. Raportul de evaluare a impactului elaborat de Comisie nu identifică nicio problemă specifică legată de conformitate sau de riscurile în materie de siguranță pentru consumatori ca justificare pentru introducerea acestor cerințe, iar acestea din urmă nu figurează printre opțiunile de politică abordate, prin urmare lipsesc informații privind evaluarea impactului lor. Cu toate acestea, CESE sprijină obligația ca pașaportul produselor să fie aplicat în mod egal tuturor producătorilor de detergenți sau de agenți tensioactivi care sunt stabiliți în interiorul sau în afara Uniunii, pentru a evita ca importurile să compromită competitivitatea produselor europene. |
| --- | --- |

3.11.

CESE solicită clarificări suplimentare cu privire la valoarea adăugată a pașaportului produselor și a marcajului CE ca mijloc de demonstrare și/sau de verificare a conformității produselor care fac obiectul Regulamentului privind detergenții. Raportul de evaluare a impactului elaborat de Comisie nu identifică nicio problemă specifică legată de conformitate sau de riscurile în materie de siguranță pentru consumatori ca justificare pentru introducerea acestor cerințe, iar acestea din urmă nu figurează printre opțiunile de politică abordate, prin urmare lipsesc informații privind evaluarea impactului lor. Cu toate acestea, CESE sprijină obligația ca pașaportul produselor să fie aplicat în mod egal tuturor producătorilor de detergenți sau de agenți tensioactivi care sunt stabiliți în interiorul sau în afara Uniunii, pentru a evita ca importurile să compromită competitivitatea produselor europene.

| 3.12. | Aplicarea marcajului CE nu constituie în sine o dovadă că procedurile de evaluare a conformității au fost efectuate în conformitate cu regulamentul, iar acest lucru trebuie totuși verificat de autoritățile de supraveghere, astfel cum este cazul în temeiul regulamentului actual. Se știe că marcajul CE fraudulos apare în alte categorii de produse care fac obiectul unei legislații similare și îi poate expune pe consumatori la riscuri în materie de sănătate și de siguranță. |
| --- | --- |

3.12.

Aplicarea marcajului CE nu constituie în sine o dovadă că procedurile de evaluare a conformității au fost efectuate în conformitate cu regulamentul, iar acest lucru trebuie totuși verificat de autoritățile de supraveghere, astfel cum este cazul în temeiul regulamentului actual. Se știe că marcajul CE fraudulos apare în alte categorii de produse care fac obiectul unei legislații similare și îi poate expune pe consumatori la riscuri în materie de sănătate și de siguranță.

| 3.13. | CESE solicită ca orice pașaport al produselor introdus în temeiul Regulamentului privind detergenții să fie pe deplin integrat cu cele adoptate în temeiul altor acte legislative, cum ar fi Regulamentul privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile (ESPR). Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă pentru operatorii economici, în special pentru IMM-uri, și pentru autoritățile publice, este important să se mențină coerența și să se evite orice cerințe redundante sau divergente. |
| --- | --- |

3.13.

CESE solicită ca orice pașaport al produselor introdus în temeiul Regulamentului privind detergenții să fie pe deplin integrat cu cele adoptate în temeiul altor acte legislative, cum ar fi Regulamentul privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile (ESPR). Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă pentru operatorii economici, în special pentru IMM-uri, și pentru autoritățile publice, este important să se mențină coerența și să se evite orice cerințe redundante sau divergente.

| 3.14. | CESE consideră că cerințele de informare pentru pașaportul produselor, astfel cum au fost propuse în prezent, nu sunt compatibile cu o reducere a sarcinii administrative. Crearea unui pașaport al produselor, notificarea unui registru și imprimarea/aplicarea unui nou suport de date pentru fiecare lot specific de produs nu este fezabilă sau proporțională, iar cerința de a finaliza aceste etape înainte de introducerea pe piață poate perturba lanțurile de aprovizionare și poate cauza întârzieri de-a lungul acestuia. CESE recomandă Comisiei să adapteze aceste cerințe la o frecvență mai fezabilă sau la un declanșator de variație mai fezabil. |
| --- | --- |

3.14.

CESE consideră că cerințele de informare pentru pașaportul produselor, astfel cum au fost propuse în prezent, nu sunt compatibile cu o reducere a sarcinii administrative. Crearea unui pașaport al produselor, notificarea unui registru și imprimarea/aplicarea unui nou suport de date pentru fiecare lot specific de produs nu este fezabilă sau proporțională, iar cerința de a finaliza aceste etape înainte de introducerea pe piață poate perturba lanțurile de aprovizionare și poate cauza întârzieri de-a lungul acestuia. CESE recomandă Comisiei să adapteze aceste cerințe la o frecvență mai fezabilă sau la un declanșator de variație mai fezabil.

| 3.15. | CESE observă că cerințele specifice și tehnice legate de pașaportul produselor urmează să fie specificate ulterior într-un act de punere în aplicare. Acestea sunt elemente esențiale pentru punerea în aplicare a propunerii de regulament, iar CESE subliniază importanța adoptării acestor cerințe în timp util, înainte de intrarea în vigoare a regulamentului, pentru a evita insecuritatea juridică. Pentru ca operatorii economici să dispună de suficient timp pentru a pune în aplicare dispozițiile, CESE recomandă ca începerea perioadelor de tranziție pentru punerea în aplicare a Regulamentului revizuit privind detergenții să înceapă numai după finalizarea obligațiilor legislative ale Comisiei. |
| --- | --- |

3.15.

CESE observă că cerințele specifice și tehnice legate de pașaportul produselor urmează să fie specificate ulterior într-un act de punere în aplicare. Acestea sunt elemente esențiale pentru punerea în aplicare a propunerii de regulament, iar CESE subliniază importanța adoptării acestor cerințe în timp util, înainte de intrarea în vigoare a regulamentului, pentru a evita insecuritatea juridică. Pentru ca operatorii economici să dispună de suficient timp pentru a pune în aplicare dispozițiile, CESE recomandă ca începerea perioadelor de tranziție pentru punerea în aplicare a Regulamentului revizuit privind detergenții să înceapă numai după finalizarea obligațiilor legislative ale Comisiei.

| 3.16. | CESE sprijină eliminarea fișei cu date privind ingredientele pentru detergenții care îndeplinesc criteriile de clasificare ca periculoși în temeiul CLP, deoarece acest lucru elimină suprapunerea inutilă cu dispozițiile acestui din urmă regulament. Pentru detergenții nepericuloși, CESE sugerează ca fișa cu date privind ingredientele să fie furnizată la cererea motivată a organismelor desemnate ale statelor membre, ca urmare a nevoilor sau preocupărilor identificate în materie de protecție a consumatorilor; această formulare ar fi mai coerentă cu articolul 8 alineatul (3) litera (c) din propunere și, de asemenea, cu anexa VIII la CLP. |
| --- | --- |

3.16.

CESE sprijină eliminarea fișei cu date privind ingredientele pentru detergenții care îndeplinesc criteriile de clasificare ca periculoși în temeiul CLP, deoarece acest lucru elimină suprapunerea inutilă cu dispozițiile acestui din urmă regulament. Pentru detergenții nepericuloși, CESE sugerează ca fișa cu date privind ingredientele să fie furnizată la cererea motivată a organismelor desemnate ale statelor membre, ca urmare a nevoilor sau preocupărilor identificate în materie de protecție a consumatorilor; această formulare ar fi mai coerentă cu articolul 8 alineatul (3) litera (c) din propunere și, de asemenea, cu anexa VIII la CLP.

| 3.17. | Deși sunt relativ limitate, CESE salută modificările propuse pentru cerințele de etichetare, pentru a elimina suprapunerea dintre CLP și Regulamentul privind detergenții în ceea ce privește identificarea ingredientelor. Acest lucru va contribui la îmbunătățirea clarității și relevanței etichetelor pentru consumatori/utilizatorii finali, o serie de cercetări independente arătând că ei preferă etichetele cu informații mai puține, dar mai clare (9). În acest context, CESE propune simplificarea în continuare a etichetării detergenților, prin utilizarea unui sistem de pictograme sau imagini în locul textului. |
| --- | --- |

3.17.

Deși sunt relativ limitate, CESE salută modificările propuse pentru cerințele de etichetare, pentru a elimina suprapunerea dintre CLP și Regulamentul privind detergenții în ceea ce privește identificarea ingredientelor. Acest lucru va contribui la îmbunătățirea clarității și relevanței etichetelor pentru consumatori/utilizatorii finali, o serie de cercetări independente arătând că ei preferă etichetele cu informații mai puține, dar mai clare (9

| 3.18. | CESE sprijină dispozițiile propunerii de a permite etichetarea digitală, ceea ce va contribui, totodată, la îmbunătățirea lizibilității etichetelor fizice, oferind totodată acces la o experiență sporită pentru consumator/utilizatorul final în ceea ce privește informațiile, alegerea limbii și claritatea. CESE sprijină, de asemenea, accesul atât la etichetele digitale, cât și la informațiile privind pașaportul produselor prin intermediul unui singur suport de date, pentru a reduce la minimum confuzia și aglomerarea de informații pe etichete. |
| --- | --- |

3.18.

CESE sprijină dispozițiile propunerii de a permite etichetarea digitală, ceea ce va contribui, totodată, la îmbunătățirea lizibilității etichetelor fizice, oferind totodată acces la o experiență sporită pentru consumator/utilizatorul final în ceea ce privește informațiile, alegerea limbii și claritatea. CESE sprijină, de asemenea, accesul atât la etichetele digitale, cât și la informațiile privind pașaportul produselor prin intermediul unui singur suport de date, pentru a reduce la minimum confuzia și aglomerarea de informații pe etichete.

| 3.19. | CESE salută propunerea de a permite ca cea mai mare parte a etichetării necesare să fie furnizată digital pentru produsele vândute într-un format de reumplere, dar se întreabă de ce nu ar trebui să se aplice aceleași norme produselor preambalate la fel ca vânzărilor de reumplere. Acest lucru ar asigura condiții de concurență echitabile pentru detergenții introduși pe piață. |
| --- | --- |

3.19.

CESE salută propunerea de a permite ca cea mai mare parte a etichetării necesare să fie furnizată digital pentru produsele vândute într-un format de reumplere, dar se întreabă de ce nu ar trebui să se aplice aceleași norme produselor preambalate la fel ca vânzărilor de reumplere. Acest lucru ar asigura condiții de concurență echitabile pentru detergenții introduși pe piață.

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 648/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 privind detergenții (JO L 104, 8.4.2004, p. 1).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

2

(3)  Directiva 2000/54/CE a Parlamentului European Și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți biologici la locul de muncă [a șaptea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 262, 17.10.2000, p. 21).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (JO L 167, 27.6.2012, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 440/2008 al Comisiei din 30 mai 2008 de stabilire a metodelor de testare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) (JO L 142, 31.5.2008, p. 1).

5

(6)  Pentru informații suplimentare privind sarcina administrativă pentru industria detergenților, a se consulta fișa informativă a Asociației Internaționale pentru Săpunuri, Detergenți și Produse de Întreținere (AISE) privind evaluarea costurilor cumulative.

6

(7)  Directiva 2010/63/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 septembrie 2010 privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice (JO L 276, 20.10.2010, p. 33).

7

(8)  
  Relevance of professional laundry and machine dishwashing on the entry of phosphate and other phosphorus compounds (P) into wastewater (Relevanța spălării profesionale cu ajutorul mașinilor de spălat rufe și al mașinilor de spălat vase pentru pătrunderea fosfatului și a altor compuși ai fosforului (P) în apele reziduale), Agenția Federală de Mediu din Germania, 98/2021.

8

Relevance of professional laundry and machine dishwashing on the entry of phosphate and other phosphorus compounds (P) into wastewater

(9)  Geuens M, Byrne D, Boeije G, Peeters V, Vandecasteele B. Investigating the effectiveness of simplified labels for safe use communication: the case of household detergents (Sondaj privind eficacitatea etichetelor simplificate în scopul comunicării cu privire la utilizarea în condiții de siguranță: cazul detergenților pentru uz casnic). Int J Consum Stud. 2021; 45(6):1410–24. https://doi.org/10.1111/ijcs.12662.

9

Investigating the effectiveness of simplified labels for safe use communication: the case of household detergents

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/127 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/127

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Planul de acțiune al UE: protejarea și refacerea ecosistemelor marine pentru un pescuit sustenabil și rezilient

[COM(2023) 102 final]

(2023/C 349/20)

| Raportor: | domnul Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Javier GARAT PÉREZ

domnul Javier GARAT PÉREZ

| Sesizare | Comisia Europeană, 27.3.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 28.6.2023 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  împotrivă/abțineri) | 41/0/4 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 149/0/1 |

Sesizare

Comisia Europeană, 27.3.2023

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

28.6.2023

Rezultatul votului (voturi pentru/

împotrivă/abțineri)

41/0/4

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

149/0/1

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Oceanele noastre acoperă 70 % din suprafața planetei. Ele reprezintă o sursă de alimente și de biodiversitate, contribuie la reglarea climei și oferă mijloace de subzistență multor comunități costiere, cu beneficii considerabile pentru sănătate, societate și economie. Din acest motiv, Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că ecosistemele marine sănătoase sunt esențiale pentru planetă și pentru populațiile care depind de acestea. |
| --- | --- |

1.1.

Oceanele noastre acoperă 70 % din suprafața planetei. Ele reprezintă o sursă de alimente și de biodiversitate, contribuie la reglarea climei și oferă mijloace de subzistență multor comunități costiere, cu beneficii considerabile pentru sănătate, societate și economie. Din acest motiv, Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că ecosistemele marine sănătoase sunt esențiale pentru planetă și pentru populațiile care depind de acestea.

| 1.2. | Pescarii europeni furnizează produse pescărești de înaltă calitate cu o amprentă de carbon destul de scăzută. După ani de bună gestionare și de reducere a presiunii exercitate de pescuit, CESE salută refacerea spectaculoasă a stocurilor de pește din Uniunea Europeană. Potrivit datelor Comisiei Europene, în 2009, doar cinci stocuri erau exploatate în mod durabil în UE; în 2022 numărul lor a ajuns la peste șaizeci, iar situația se îmbunătățește în continuare (1). Stocurile de pește, în special cele din Atlanticul de Nord-Est, au crescut semnificativ, atingând în doar zece ani niveluri cu 50 % mai mari decât în 2010 (2). În plus, 99 % din debarcările de stocuri de pește reglementate de UE în Atlanticul de Nord-Est (3) (82,5 % la nivel mondial (4)), provin din stocuri de pește durabile. |
| --- | --- |

1.2.

Pescarii europeni furnizează produse pescărești de înaltă calitate cu o amprentă de carbon destul de scăzută. După ani de bună gestionare și de reducere a presiunii exercitate de pescuit, CESE salută refacerea spectaculoasă a stocurilor de pește din Uniunea Europeană. Potrivit datelor Comisiei Europene, în 2009, doar cinci stocuri erau exploatate în mod durabil în UE; în 2022 numărul lor a ajuns la peste șaizeci, iar situația se îmbunătățește în continuare (1

2

3

4

| 1.3. | Cu toate acestea, această redresare a avut un cost socioeconomic important. Reducerile de cote, combinate cu crizele continue cu care se confruntă pescarii, au un efect devastator ilustrat de dezmembrarea de nave în întreaga Europă. Potrivit FAO, în prezent flota europeană de pescuit are cu 28 % mai puține nave decât în 2000. Din acest motiv, CESE consideră că este esențial să se ofere întreprinderilor și lucrătorilor o previzibilitate a veniturilor și un cadru de stabilitate economică. |
| --- | --- |

1.3.

Cu toate acestea, această redresare a avut un cost socioeconomic important. Reducerile de cote, combinate cu crizele continue cu care se confruntă pescarii, au un efect devastator ilustrat de dezmembrarea de nave în întreaga Europă. Potrivit FAO, în prezent flota europeană de pescuit are cu 28 % mai puține nave decât în 2000. Din acest motiv, CESE consideră că este esențial să se ofere întreprinderilor și lucrătorilor o previzibilitate a veniturilor și un cadru de stabilitate economică.

| 1.4. | În timp ce sectorul pescuitului din Europa a făcut eforturi considerabile și a înregistrat progrese în direcția sustenabilității și protecției ecosistemelor marine, oceanele sunt încă supuse schimbărilor climatice, acidificării și poluării cu materiale plastice și alte deșeuri sau reziduuri rezultate din activități desfășurate pe uscat, care reprezintă o amenințare gravă la adresa ecosistemelor marine și a comunităților ce depind de acestea. Pentru a aborda aceste probleme și în conformitate cu obiectivele noului cadru global post-2020 privind biodiversitatea și cu Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030, UE trebuie să protejeze din punct de vedere juridic 30 % din mările sale până în 2030. CESE invită statele membre să atingă acest obiectiv în termenul stabilit și să găsească soluții care să permită coexistența cu pescuitul, atunci când știința recomandă acest lucru. |
| --- | --- |

1.4.

În timp ce sectorul pescuitului din Europa a făcut eforturi considerabile și a înregistrat progrese în direcția sustenabilității și protecției ecosistemelor marine, oceanele sunt încă supuse schimbărilor climatice, acidificării și poluării cu materiale plastice și alte deșeuri sau reziduuri rezultate din activități desfășurate pe uscat, care reprezintă o amenințare gravă la adresa ecosistemelor marine și a comunităților ce depind de acestea. Pentru a aborda aceste probleme și în conformitate cu obiectivele noului cadru global post-2020 privind biodiversitatea și cu Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030, UE trebuie să protejeze din punct de vedere juridic 30 % din mările sale până în 2030. CESE invită statele membre să atingă acest obiectiv în termenul stabilit și să găsească soluții care să permită coexistența cu pescuitul, atunci când știința recomandă acest lucru.

| 1.5. | CESE recunoaște că, în ciuda îmbunătățirilor, pescuitul continuă să aibă un impact ecologic asupra oceanelor. Prin urmare, este clar că este necesar să se atenueze în continuare impactul uneltelor de pescuit, să se sporească selectivitatea plaselor și să se protejeze speciile și ecosistemele marine vulnerabile. CESE solicită aplicarea unei strategii de decarbonizare și de protecție a mediului care să mizeze mai mult pe inovare decât pe eliminarea activității și să țină seama de cei trei piloni ai sustenabilității: cel ecologic, cel social și cel economic, contribuind la menținerea locurilor de muncă calificate în Europa. În special, CESE solicită găsirea unui echilibru între propunerea de închidere a mai multor zone de pescuit tradiționale și menținerea activității de pescuit, având în vedere îmbunătățirea continuă a stocurilor și creșterea riscului de reducere a flotei. |
| --- | --- |

1.5.

CESE recunoaște că, în ciuda îmbunătățirilor, pescuitul continuă să aibă un impact ecologic asupra oceanelor. Prin urmare, este clar că este necesar să se atenueze în continuare impactul uneltelor de pescuit, să se sporească selectivitatea plaselor și să se protejeze speciile și ecosistemele marine vulnerabile. CESE solicită aplicarea unei strategii de decarbonizare și de protecție a mediului care să mizeze mai mult pe inovare decât pe eliminarea activității și să țină seama de cei trei piloni ai sustenabilității: cel ecologic, cel social și cel economic, contribuind la menținerea locurilor de muncă calificate în Europa. În special, CESE solicită găsirea unui echilibru între propunerea de închidere a mai multor zone de pescuit tradiționale și menținerea activității de pescuit, având în vedere îmbunătățirea continuă a stocurilor și creșterea riscului de reducere a flotei.

| 1.6. | Deși planul de acțiune nu este obligatoriu din punct de vedere juridic, CESE observă că el va avea un cost socioeconomic semnificativ pentru statele membre și flotele acestora. Prin urmare, regretă că planul de acțiune nu este însoțit de un studiu socioeconomic și nu propune nicio măsură suplimentară de finanțare pentru tranziția verde și energetică propusă de Comisia Europeană. Prin urmare, Comitetul solicită realizarea unui studiu de impact socioeconomic al măsurilor propuse, în special în ceea ce privește interzicerea pescuitului de fund în zonele marine protejate (ZMP), și solicită să se pună în aplicare toate mijloacele necesare, inclusiv stimulente și mecanisme compensatorii, pentru o tranziție justă și echilibrată. |
| --- | --- |

1.6.

Deși planul de acțiune nu este obligatoriu din punct de vedere juridic, CESE observă că el va avea un cost socioeconomic semnificativ pentru statele membre și flotele acestora. Prin urmare, regretă că planul de acțiune nu este însoțit de un studiu socioeconomic și nu propune nicio măsură suplimentară de finanțare pentru tranziția verde și energetică propusă de Comisia Europeană. Prin urmare, Comitetul solicită realizarea unui studiu de impact socioeconomic al măsurilor propuse, în special în ceea ce privește interzicerea pescuitului de fund în zonele marine protejate (ZMP), și solicită să se pună în aplicare toate mijloacele necesare, inclusiv stimulente și mecanisme compensatorii, pentru o tranziție justă și echilibrată.

| 1.7. | CESE consideră că este esențial ca orice restricție privind uneltele de fund să se reflecte automat în produsele importate din țări terțe, în special având în vedere că Uniunea Europeană importă 70 % din peștele pe care îl consumă și că mii de tone de pește provin din țări precum Rusia și China, care chiar beneficiază de preferințe tarifare (ATQ). Prin urmare, CESE solicită Comisiei să includă în planul de acțiune măsuri de piață pentru a asigura consecvența și coerența între politicile interne și externe, precum și condiții de concurență echitabile între operatorii din UE și cei din afara UE. Uneltele de fund mobile sunt responsabile de 25 % din totalul capturilor europene (5). CESE solicită un plan de acțiune care să nu sporească deficitul de siguranță și suveranitate alimentară (în ce privește produsele pescărești) și să permită pescarilor să utilizeze pe deplin cotele de pescuit alocate prin lege. |
| --- | --- |

1.7.

CESE consideră că este esențial ca orice restricție privind uneltele de fund să se reflecte automat în produsele importate din țări terțe, în special având în vedere că Uniunea Europeană importă 70 % din peștele pe care îl consumă și că mii de tone de pește provin din țări precum Rusia și China, care chiar beneficiază de preferințe tarifare (ATQ). Prin urmare, CESE solicită Comisiei să includă în planul de acțiune măsuri de piață pentru a asigura consecvența și coerența între politicile interne și externe, precum și condiții de concurență echitabile între operatorii din UE și cei din afara UE. Uneltele de fund mobile sunt responsabile de 25 % din totalul capturilor europene (5

| 1.8. | În ceea ce privește anghila europeană, CESE solicită eforturi continue și rapide pentru refacerea habitatelor, îmbunătățirea legăturilor dintre cursurile de apă și înlăturarea barierelor din calea migrației. De asemenea, solicită îmbunătățirea cooperării transfrontaliere și evitarea practicilor de pescuit contraproductive. Comitetul consideră că este tot atât de important să sublinieze că recentele măsuri adoptate de UE de stopare a activităților de pescuit în favoarea activităților comerciale și recreative au un impact negativ asupra pescuitului costier în întreaga Europă și, prin urmare, solicită o analiză a progreselor înregistrate în refacerea speciei înainte de a lua în considerare măsuri restrictive suplimentare în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

1.8.

În ceea ce privește anghila europeană, CESE solicită eforturi continue și rapide pentru refacerea habitatelor, îmbunătățirea legăturilor dintre cursurile de apă și înlăturarea barierelor din calea migrației. De asemenea, solicită îmbunătățirea cooperării transfrontaliere și evitarea practicilor de pescuit contraproductive. Comitetul consideră că este tot atât de important să sublinieze că recentele măsuri adoptate de UE de stopare a activităților de pescuit în favoarea activităților comerciale și recreative au un impact negativ asupra pescuitului costier în întreaga Europă și, prin urmare, solicită o analiză a progreselor înregistrate în refacerea speciei înainte de a lua în considerare măsuri restrictive suplimentare în domeniul pescuitului.

| 1.9. | CESE subliniază rolul esențial al științei în identificarea, gestionarea și atenuarea amenințărilor la adresa ecosistemelor marine. CESE conchide că este necesar să se consolideze și să se îmbunătățească recomandările științifice, să se adopte o abordare ecosistemică a gestionării resurselor marine și să se utilizeze o mai bună cartografiere a amprentei de pescuit și a absorbanților de carbon. |
| --- | --- |

1.9.

CESE subliniază rolul esențial al științei în identificarea, gestionarea și atenuarea amenințărilor la adresa ecosistemelor marine. CESE conchide că este necesar să se consolideze și să se îmbunătățească recomandările științifice, să se adopte o abordare ecosistemică a gestionării resurselor marine și să se utilizeze o mai bună cartografiere a amprentei de pescuit și a absorbanților de carbon.

| 1.10. | În ceea ce privește munițiile și alți poluanți deversați în mările noastre în perioade de război, în special în Marea Baltică, CESE solicită Comisiei Europene și statelor sale membre să ia măsuri operaționale pentru curățarea fundului mării și măsuri legislative pentru a garanta că apele sunt sigure în fața acestor pericole. |
| --- | --- |

1.10.

În ceea ce privește munițiile și alți poluanți deversați în mările noastre în perioade de război, în special în Marea Baltică, CESE solicită Comisiei Europene și statelor sale membre să ia măsuri operaționale pentru curățarea fundului mării și măsuri legislative pentru a garanta că apele sunt sigure în fața acestor pericole.

2.   Context

Context

| 2.1. | Potrivit Comisiei Europene, planul de acțiune face parte din eforturile sale de a realiza o punere în aplicare mai coerentă a politicii de mediu a UE și a politicii comune în domeniul pescuitului, cu cei trei piloni ai săi în domeniul sustenabilității: cel ecologic, cel economic și cel social. Acesta urmărește să accelereze tranziția către practici de pescuit mai sustenabile prin:






  — | utilizarea unor unelte și practici de pescuit mai selective în cadrul pescuitului comercial pentru a reduce capturile de puiet de pește și, astfel, pentru a spori posibilitățile stocurilor de pește de a se reproduce și menține în natură; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Potrivit Comisiei Europene, planul de acțiune face parte din eforturile sale de a realiza o punere în aplicare mai coerentă a politicii de mediu a UE și a politicii comune în domeniul pescuitului, cu cei trei piloni ai săi în domeniul sustenabilității: cel ecologic, cel economic și cel social. Acesta urmărește să accelereze tranziția către practici de pescuit mai sustenabile prin:

—

utilizarea unor unelte și practici de pescuit mai selective în cadrul pescuitului comercial pentru a reduce capturile de puiet de pește și, astfel, pentru a spori posibilitățile stocurilor de pește de a se reproduce și menține în natură;

| — | utilizarea inovațiilor tehnologice și a unor practici menite să prevină capturile accidentale de specii sensibile; |
| --- | --- |

—

utilizarea inovațiilor tehnologice și a unor practici menite să prevină capturile accidentale de specii sensibile;

| — | treptată a pescuitului de fund în toate zonele marine protejate până în 2030, având în vedere rolul lor esențial în refacerea biodiversității marine și importanța fundului mării pentru sănătatea ecosistemelor marine și atenuarea schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

—

treptată a pescuitului de fund în toate zonele marine protejate până în 2030, având în vedere rolul lor esențial în refacerea biodiversității marine și importanța fundului mării pentru sănătatea ecosistemelor marine și atenuarea schimbărilor climatice.

| 2.2. | Potrivit Comisiei Europene, această tranziție ar trebui să fie sprijinită prin finanțare ușor accesibilă, activități științifice pentru dezvoltarea și promovarea unor tehnici de pescuit inovatoare și un cadru de guvernanță solid care să permită dialogul între comunitățile de pescuit și cele ecologice. |
| --- | --- |

2.2.

Potrivit Comisiei Europene, această tranziție ar trebui să fie sprijinită prin finanțare ușor accesibilă, activități științifice pentru dezvoltarea și promovarea unor tehnici de pescuit inovatoare și un cadru de guvernanță solid care să permită dialogul între comunitățile de pescuit și cele ecologice.

3.   Observații generale

Observații generale

Aspecte juridice

Aspecte juridice

| 3.1. | CESE observă că planul de acțiune nu are caracter obligatoriu și, ca atare, reprezintă, în principal, o serie de recomandări adresate statelor membre pe baza strategiei UE privind biodiversitatea (6), a strategiei privind adaptarea la schimbările climatice (7) și a strategiei „De la fermă la consumator” (8). Cu toate acestea, programul de acțiune propus va avea un cost socioeconomic semnificativ pentru statele membre și flotele acestora. În acest sens, CESE consideră că planul de acțiune reprezintă o ocazie unică de a deschide un dialog la nivel european și național și, prin urmare, sprijină crearea unui grup operativ comun pentru statele membre, cu părțile interesate (armatori, lucrători și părți interesate din domeniul mediului) în calitate de observatori, asigurând procese decizionale coordonate și favorabile incluziunii, în vederea adoptării și punerii în aplicare a unor măsuri de gestionare coerente. |
| --- | --- |

3.1.

CESE observă că planul de acțiune nu are caracter obligatoriu și, ca atare, reprezintă, în principal, o serie de recomandări adresate statelor membre pe baza strategiei UE privind biodiversitatea (6

7

8

| 3.2. | CESE reamintește că legislația UE în domeniul pescuitului și al mediului impune deja protejarea și refacerea fundului mării. De exemplu, pescuitul mobil de fund în Marea Mediterană este interzis la o adâncime de peste 1 000 de metri. În Oceanul Atlantic, pescuitul cu plase de fund este interzis la o adâncime de peste 800 de metri, iar pescuitul cu plase de fund a fost suspendat recent pe o suprafață de 16 419 km2 conținând ecosisteme marine vulnerabile. |
| --- | --- |

3.2.

CESE reamintește că legislația UE în domeniul pescuitului și al mediului impune deja protejarea și refacerea fundului mării. De exemplu, pescuitul mobil de fund în Marea Mediterană este interzis la o adâncime de peste 1 000 de metri. În Oceanul Atlantic, pescuitul cu plase de fund este interzis la o adâncime de peste 800 de metri, iar pescuitul cu plase de fund a fost suspendat recent pe o suprafață de 16 419 km2

| 3.3. | Cu toate acestea, UE trebuie să protejeze din punct de vedere juridic 30 % din mările sale până în 2030, în conformitate cu obiectivele noului cadru global privind biodiversitatea și ale strategiei UE în domeniul biodiversității. CESE invită statele membre să atingă acest obiectiv prin strategii naționale care să promoveze o abordare ecosistemică și să permită coexistența cu pescuitul pe baza recomandărilor științifice. |
| --- | --- |

3.3.

Cu toate acestea, UE trebuie să protejeze din punct de vedere juridic 30 % din mările sale până în 2030, în conformitate cu obiectivele noului cadru global privind biodiversitatea și ale strategiei UE în domeniul biodiversității. CESE invită statele membre să atingă acest obiectiv prin strategii naționale care să promoveze o abordare ecosistemică și să permită coexistența cu pescuitul pe baza recomandărilor științifice.

| 3.4. | Comitetul subliniază că interzicerea pe scară largă a pescuitului de fund în zone marine protejate (ZMP) nu este prevăzută de niciun instrument internațional (BBNJ (9), CBD (10) sau ORGP (11)) sau de acquis-ul UE în sine. Prin urmare, CESE consideră că este oportun să se urmeze interpretarea prezentată de Comisia Europeană în răspunsul său la raportul Curții de Conturi (12), în care se afirmă că „desemnarea zonelor marine protejate nu ar trebui să conducă la restricții totale asupra activităților umane, ci la stabilirea unor măsuri de gestionare eficace, în conformitate cu obiectivele de conservare a zonelor și pe baza celor mai bune avize științifice disponibile. Acest lucru poate duce la restricționarea activităților de pescuit numai în cazul în care este necesar să se respecte cerințele ecologice ale caracteristicilor naturale protejate.” Aceeași logică este reflectată în Directiva privind habitatele (13), care prevede că „măsurile adoptate în temeiul prezentei directive trebuie să țină seama de condițiile economice, sociale și culturale, precum și de caracteristicile regionale și locale”, pe lângă cerința de a efectua o evaluare a impactului de la caz la caz și de a lua măsuri în mod justificat [articolul 6 alineatul (3)]. |
| --- | --- |

3.4.

Comitetul subliniază că interzicerea pe scară largă a pescuitului de fund în zone marine protejate (ZMP) nu este prevăzută de niciun instrument internațional (BBNJ (9

10

11

12

13

| 3.5. | Pentru a garanta că produsele pescărești pot fi produse cu cele mai bune standarde sociale și de mediu fără a afecta competitivitatea operatorilor din diferitele țări ale UE, planul de acțiune ar trebui să stabilească o strategie care să creeze condiții de concurență identice, cu respectarea standardelor de către țările terțe. În plus, în cadrul dialogurilor și consultărilor cu privire la modul în care acest plan va fi pus în aplicare de fiecare stat membru, eforturile ar trebui coordonate și ar trebui să se asigure că flotele unui pavilion european care operează în apele unui alt stat membru pot fi reprezentate în procesele naționale de creare a zonelor marine protejate. În caz contrar, pot apărea dezavantaje concurențiale și, prin urmare, nu va exista omogenitate în apele europene. |
| --- | --- |

3.5.

Pentru a garanta că produsele pescărești pot fi produse cu cele mai bune standarde sociale și de mediu fără a afecta competitivitatea operatorilor din diferitele țări ale UE, planul de acțiune ar trebui să stabilească o strategie care să creeze condiții de concurență identice, cu respectarea standardelor de către țările terțe. În plus, în cadrul dialogurilor și consultărilor cu privire la modul în care acest plan va fi pus în aplicare de fiecare stat membru, eforturile ar trebui coordonate și ar trebui să se asigure că flotele unui pavilion european care operează în apele unui alt stat membru pot fi reprezentate în procesele naționale de creare a zonelor marine protejate. În caz contrar, pot apărea dezavantaje concurențiale și, prin urmare, nu va exista omogenitate în apele europene.

| 3.6. | Comitetul atrage atenția asupra articolului 39 din TFUE, care prevede necesitatea de a asigura un nivel de trai echitabil fermierilor (și pescarilor), de a garanta siguranța aprovizionării și prețuri rezonabile de livrare către consumatori. Prin urmare, și ținând seama de principiul proporționalității (articolul 5 din TUE), statele membre ar trebui să propună opțiunea cu cel mai mic impact asupra flotei care să asigure o conservare eficace a naturii. |
| --- | --- |

3.6.

Comitetul atrage atenția asupra articolului 39 din TFUE, care prevede necesitatea de a asigura un nivel de trai echitabil fermierilor (și pescarilor), de a garanta siguranța aprovizionării și prețuri rezonabile de livrare către consumatori. Prin urmare, și ținând seama de principiul proporționalității (articolul 5 din TUE), statele membre ar trebui să propună opțiunea cu cel mai mic impact asupra flotei care să asigure o conservare eficace a naturii.

| 3.7. | CESE reamintește că articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Acordul de la Paris (14) subliniază necesitatea de a spori capacitatea de adaptare la efectele negative ale schimbărilor climatice și de a promova reziliența la schimbările climatice și dezvoltarea cu emisii scăzute de gaze cu efect de seră, într-un mod care să nu amenințe producția alimentară. |
| --- | --- |

3.7.

CESE reamintește că articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Acordul de la Paris (14

Domeniul de aplicare

Domeniul de aplicare

| 3.8. | Comisia îndeamnă statele membre să ia măsuri la nivel național și, după caz, să prezinte Comisiei recomandări comune pentru a asigura eliminarea treptată a pescuitului mobil de fund în toate zonele marine protejate până în 2030. |
| --- | --- |

3.8.

Comisia îndeamnă statele membre să ia măsuri la nivel național și, după caz, să prezinte Comisiei recomandări comune pentru a asigura eliminarea treptată a pescuitului mobil de fund în toate zonele marine protejate până în 2030.

| 3.9. | CESE subliniază că zonele marine protejate pot conduce la restricționarea activităților de pescuit în cazul în care acest lucru este necesar pentru a îndeplini cerințele ecologice ale caracteristicilor naturale care trebuie protejate. În acest context, zonele marine protejate pot impune multe alte măsuri de conservare care nu sunt legate de pescuitul de fund, cum ar fi protecția păsărilor marine, a cetaceelor sau a țestoaselor. Prin urmare, atunci când propune măsuri pentru uneltele de fund, Comitetul solicită Comisiei să își concentreze eforturile asupra ZMP a căror sarcină este de a proteja fundul marin vulnerabil și nu de altă natură. |
| --- | --- |

3.9.

CESE subliniază că zonele marine protejate pot conduce la restricționarea activităților de pescuit în cazul în care acest lucru este necesar pentru a îndeplini cerințele ecologice ale caracteristicilor naturale care trebuie protejate. În acest context, zonele marine protejate pot impune multe alte măsuri de conservare care nu sunt legate de pescuitul de fund, cum ar fi protecția păsărilor marine, a cetaceelor sau a țestoaselor. Prin urmare, atunci când propune măsuri pentru uneltele de fund, Comitetul solicită Comisiei să își concentreze eforturile asupra ZMP a căror sarcină este de a proteja fundul marin vulnerabil și nu de altă natură.

| 3.10. | CESE reamintește că obiectivul 3 al noii Convenții privind diversitatea biologică (CBD) urmărește să asigure și să permită ca cel puțin 30 % din zonele costiere și marine să fie conservate și gestionate în mod eficace până în 2030 prin intermediul zonelor marine protejate și al altor măsuri eficace de conservare specifice fiecărei zone (OECM), asigurându-se, în același timp, că orice utilizare durabilă, dacă este cazul în astfel de zone, este pe deplin coerentă cu rezultatele conservării, recunoscând și respectând drepturile comunităților locale. |
| --- | --- |

3.10.

CESE reamintește că obiectivul 3 al noii Convenții privind diversitatea biologică (CBD) urmărește să asigure și să permită ca cel puțin 30 % din zonele costiere și marine să fie conservate și gestionate în mod eficace până în 2030 prin intermediul zonelor marine protejate și al altor măsuri eficace de conservare specifice fiecărei zone (OECM), asigurându-se, în același timp, că orice utilizare durabilă, dacă este cazul în astfel de zone, este pe deplin coerentă cu rezultatele conservării, recunoscând și respectând drepturile comunităților locale.

| 3.11. | În acest context, CESE regretă că Comisia nu include în planul de acțiune instrumente de protecție a mediului favorabile incluziunii și eficace, cum ar fi OECM-urile. CESE îndeamnă la utilizarea „Manualului pentru identificarea, evaluarea și raportarea altor măsuri eficiente de conservare specifice fiecărei zone de pescuit marin”, publicat în 2022 (15) de FAO. |
| --- | --- |

3.11.

În acest context, CESE regretă că Comisia nu include în planul de acțiune instrumente de protecție a mediului favorabile incluziunii și eficace, cum ar fi OECM-urile. CESE îndeamnă la utilizarea „Manualului pentru identificarea, evaluarea și raportarea altor măsuri eficiente de conservare specifice fiecărei zone de pescuit marin”, publicat în 2022 (15

| 3.12. | CESE solicită, de asemenea, ca OECM-urile să fie incluse în calculul ratei legale de protecție de 30 %, pentru a putea atinge acest obiectiv în mod proporțional. În acest sens, CESE solicită includerea altor închideri în cadrul activităților de pescuit de fund stabilite de legislația în domeniul pescuitului, cum ar fi recentele 87 de zone închise pescuitului de fund în Oceanul Atlantic sau închiderile din vestul Mării Mediterane datorate planului multianual de gestionare. |
| --- | --- |

3.12.

CESE solicită, de asemenea, ca OECM-urile să fie incluse în calculul ratei legale de protecție de 30 %, pentru a putea atinge acest obiectiv în mod proporțional. În acest sens, CESE solicită includerea altor închideri în cadrul activităților de pescuit de fund stabilite de legislația în domeniul pescuitului, cum ar fi recentele 87 de zone închise pescuitului de fund în Oceanul Atlantic sau închiderile din vestul Mării Mediterane datorate planului multianual de gestionare.

Amprenta de mediu a pescuitului

Amprenta de mediu a pescuitului

| 3.13. | Planul de acțiune semnalează că pescuitul mobil de fund în general în Atlanticul de Nord-Est se desfășoară în 80-90 % din „zonele de pescuit”, citând un aviz special al ICES din 24 iunie 2021. CESE observă că aceste cifre atât de ridicate se datorează în principal rezoluției scăzute a cartografierii amprentei de mediu a pescuitului. În acest sens, ICES utilizează o grilă pentru a estima impactul pescuitului de fund cu o rezoluție de aproximativ 17 km2 (latitudini nordice) și de 27 km2 (latitudini sudice). Cu alte cuvinte, dacă o navă trasează o linie între oricare dintre punctele din zona respectivă, se consideră că pescuiește în întreaga zonă. Acest lucru duce la creșterea artificială a zonei exploatate și la luarea de decizii politice fără o cartografiere exactă. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să includă în planul de acțiune că trebuie îmbunătățită cartografierea uneltelor de fund. În raportul privind punerea în aplicare a Directivei-cadru privind strategia maritimă (16), Comisia observă că principalele activități care cauzează pierderea fizică efectivă a habitatelor bentonice (17) sunt „recuperarea terenurilor și apărarea împotriva inundațiilor, construcția de porturi, eliminarea deșeurilor solide, producția de energie din surse regenerabile și efectele practicilor nesustenabile de acvacultură (18)”. Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să propună, la rândul său, măsuri suplimentare de reducere la minimum sau de eliminare a impactului acestor elemente, care, la rândul lor, au un impact negativ asupra activității de pescuit. |
| --- | --- |

3.13.

Planul de acțiune semnalează că pescuitul mobil de fund în general în Atlanticul de Nord-Est se desfășoară în 80-90 % din „zonele de pescuit”, citând un aviz special al ICES din 24 iunie 2021. CESE observă că aceste cifre atât de ridicate se datorează în principal rezoluției scăzute a cartografierii amprentei de mediu a pescuitului. În acest sens, ICES utilizează o grilă pentru a estima impactul pescuitului de fund cu o rezoluție de aproximativ 17 km2

2

16

17

18

Știința

Știința

| 3.14. | Perturbări precum acidificarea, valurile de căldură oceanică, deficitul de oxigen, proliferarea algelor toxice, paraziții sau problemele de reproducere pot cauza distrugerea stocurilor de pește sau pot determina migrația acestora spre ape mai adânci și mai reci. Materialele plastice, microplasticele și alți poluanți proveniți din activitățile umane au, de asemenea, un impact negativ asupra ecosistemelor marine. Din cauza acestor factori, știința tradițională în domeniul pescuitului nu este în măsură să înțeleagă, în unele cazuri, situația și evoluția populației anumitor stocuri. CESE conchide că acest lucru face mai necesară ca oricând utilizarea unei abordări ecosistemice și îmbunătățirea științei pentru a evalua, a înțelege și a se adapta la schimbare. |
| --- | --- |

3.14.

Perturbări precum acidificarea, valurile de căldură oceanică, deficitul de oxigen, proliferarea algelor toxice, paraziții sau problemele de reproducere pot cauza distrugerea stocurilor de pește sau pot determina migrația acestora spre ape mai adânci și mai reci. Materialele plastice, microplasticele și alți poluanți proveniți din activitățile umane au, de asemenea, un impact negativ asupra ecosistemelor marine. Din cauza acestor factori, știința tradițională în domeniul pescuitului nu este în măsură să înțeleagă, în unele cazuri, situația și evoluția populației anumitor stocuri. CESE conchide că acest lucru face mai necesară ca oricând utilizarea unei abordări ecosistemice și îmbunătățirea științei pentru a evalua, a înțelege și a se adapta la schimbare.

| 3.15. | Planul de acțiune anunță lansarea de către Comisie în 2024 a unui studiu pentru cuantificarea capacității UE de stocare a carbonului pe fundul mării și a posibilului impact al activităților de pescuit de fund asupra acestei capacități. CESE salută această inițiativă. În acest context, CESE solicită să se analizeze dacă monitorizarea perturbărilor sedimentelor este eficace în atenuarea schimbărilor climatice. De asemenea, ar trebui studiat efectul deplasării efortului de pescuit ca urmare a închiderii unor noi zone neexploatate anterior, iar efectul cauzelor naturale, cum ar fi furtunile, asupra sedimentelor ar trebui studiat și comparat cu impactul pescuitului de fund. |
| --- | --- |

3.15.

Planul de acțiune anunță lansarea de către Comisie în 2024 a unui studiu pentru cuantificarea capacității UE de stocare a carbonului pe fundul mării și a posibilului impact al activităților de pescuit de fund asupra acestei capacități. CESE salută această inițiativă. În acest context, CESE solicită să se analizeze dacă monitorizarea perturbărilor sedimentelor este eficace în atenuarea schimbărilor climatice. De asemenea, ar trebui studiat efectul deplasării efortului de pescuit ca urmare a închiderii unor noi zone neexploatate anterior, iar efectul cauzelor naturale, cum ar fi furtunile, asupra sedimentelor ar trebui studiat și comparat cu impactul pescuitului de fund.

| 3.16. | CESE sprijină pe deplin inițiativa Comisiei de a dezvolta o platformă interactivă privind uneltele de pescuit selective și inovatoare, pentru a face schimb de cunoștințe și de bune practici. În acest context, reamintește recomandările Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) privind uneltele de pescuit inovatoare (19), în care experții au evaluat beneficiile și impactul uneltelor inovatoare asupra ecosistemelor marine, a habitatelor sensibile și a selectivității activităților de pescuit. CESE își exprimă satisfacția că majoritatea progreselor au fost realizate în domeniul pescuitului de fund și încurajează realizarea de progrese suplimentare în această direcție. |
| --- | --- |

3.16.

CESE sprijină pe deplin inițiativa Comisiei de a dezvolta o platformă interactivă privind uneltele de pescuit selective și inovatoare, pentru a face schimb de cunoștințe și de bune practici. În acest context, reamintește recomandările Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) privind uneltele de pescuit inovatoare (19

Impactul socioeconomic

Impactul socioeconomic

| 3.17. | Deși nu este obligatoriu, CESE solicită un studiu de impact socioeconomic al măsurilor propuse, în special în interzicerea pescuitului de fund în zonele marine protejate. Având în vedere că numai traulul reprezintă 7 000 de nave de pescuit în UE, 20 000 de pescari, o treime din capacitatea totală de pescuit, 38 % din veniturile generate de flota UE și 25 % din totalul capturilor, este esențial să se evalueze impactul măsurilor propuse. |
| --- | --- |

3.17.

Deși nu este obligatoriu, CESE solicită un studiu de impact socioeconomic al măsurilor propuse, în special în interzicerea pescuitului de fund în zonele marine protejate. Având în vedere că numai traulul reprezintă 7 000 de nave de pescuit în UE, 20 000 de pescari, o treime din capacitatea totală de pescuit, 38 % din veniturile generate de flota UE și 25 % din totalul capturilor, este esențial să se evalueze impactul măsurilor propuse.

| 3.18. | CESE solicită Comisiei și statelor membre nu numai să studieze și să reducă la minimum impactul direct al măsurilor propuse, cum ar fi pierderea accesului la zonele de pescuit tradiționale, ci și pe cel al transferului efortului de pescuit către alte zone care poate duce la conflicte între uneltele de pescuit, la inaccesibilitatea la speciile-țintă sau la o utilizare sporită a combustibililor. |
| --- | --- |

3.18.

CESE solicită Comisiei și statelor membre nu numai să studieze și să reducă la minimum impactul direct al măsurilor propuse, cum ar fi pierderea accesului la zonele de pescuit tradiționale, ci și pe cel al transferului efortului de pescuit către alte zone care poate duce la conflicte între uneltele de pescuit, la inaccesibilitatea la speciile-țintă sau la o utilizare sporită a combustibililor.

Siguranța alimentară

Siguranța alimentară

| 3.19. | Concluziile planului de acțiune subliniază necesitatea de a asigura siguranța alimentară, precum și bunăstarea socioeconomică a pescarilor, a comunităților costiere și a societăților în general. Cu toate acestea, interzicerea uneltelor de fund în zonele marine protejate actuale (10 % din mări) ar duce la o creștere cu 2 % a importurilor. Având în vedere importanța unei tranziții juste, CESE solicită elaborarea unui studiu privind creșterea estimată a importurilor pentru obiectivele stabilite în plan (30 % din mări). |
| --- | --- |

3.19.

Concluziile planului de acțiune subliniază necesitatea de a asigura siguranța alimentară, precum și bunăstarea socioeconomică a pescarilor, a comunităților costiere și a societăților în general. Cu toate acestea, interzicerea uneltelor de fund în zonele marine protejate actuale (10 % din mări) ar duce la o creștere cu 2 % a importurilor. Având în vedere importanța unei tranziții juste, CESE solicită elaborarea unui studiu privind creșterea estimată a importurilor pentru obiectivele stabilite în plan (30 % din mări).

| 3.20. | CESE reamintește că 70 % din peștele consumat în UE provine deja din țări terțe și că uneltele mobile de fund sunt responsabile pentru 25 % din totalul capturilor europene. CESE solicită un plan de acțiune care să nu sporească deficitul de siguranță și suveranitate alimentară (în ce privește produsele pescărești) și să permită pescarilor să utilizeze pe deplin cotele de pescuit alocate prin lege. |
| --- | --- |

3.20.

CESE reamintește că 70 % din peștele consumat în UE provine deja din țări terțe și că uneltele mobile de fund sunt responsabile pentru 25 % din totalul capturilor europene. CESE solicită un plan de acțiune care să nu sporească deficitul de siguranță și suveranitate alimentară (în ce privește produsele pescărești) și să permită pescarilor să utilizeze pe deplin cotele de pescuit alocate prin lege.

Măsurile de piață

Măsurile de piață

| 3.21. | CESE consideră că este esențial ca restricțiile privind uneltele de fund să se reflecte automat în produsele importate din țări terțe, în special având în vedere că mii de tone de pește alb (de exemplu, polac de Alaska, cod, eglefin) provin din Rusia și China, beneficiind chiar de preferințe tarifare (ATQ). Prin urmare, CESE solicită Comisiei să includă în planul de acțiune măsuri de piață pentru a asigura consecvența și coerența între politicile interne și externe, precum și condiții de concurență echitabile între operatorii din UE și cei din afara UE. |
| --- | --- |

3.21.

CESE consideră că este esențial ca restricțiile privind uneltele de fund să se reflecte automat în produsele importate din țări terțe, în special având în vedere că mii de tone de pește alb (de exemplu, polac de Alaska, cod, eglefin) provin din Rusia și China, beneficiind chiar de preferințe tarifare (ATQ). Prin urmare, CESE solicită Comisiei să includă în planul de acțiune măsuri de piață pentru a asigura consecvența și coerența între politicile interne și externe, precum și condiții de concurență echitabile între operatorii din UE și cei din afara UE.

Finanțarea

Finanțarea

| 3.22. | CESE regretă că planul de acțiune nu propune nicio măsură suplimentară de finanțare pentru tranziția verde sau energetică propusă de Comisia Europeană. O astfel de inițiativă, care afectează atât de multe nave de pescuit de fund, trebuie să fie însoțită de stimulentele și mecanismele compensatorii necesare. CESE solicită sprijin public pentru cercetare și inovare pentru a reduce contactul cu fundul mării, mai degrabă decât pentru schimbarea uneltelor de pescuit sau dezmembrarea navelor. Aceasta din urmă ar necesita sume uriașe de bani care nu sunt disponibile în fondurile actuale, pe lângă impedimentele tehnice în calea schimbării metodelor de pescuit. În plus, CESE solicită să se țină seama de caracterul sezonier și specific al sectorului pescuitului. CESE solicită ca, pe lângă Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA), Fondul social european și Fondul european de dezvoltare regională să adopte programe axate pe pescuit, pentru a îmbunătăți direcționarea fondurilor către domeniile în care acestea sunt cel mai necesare. În plus, solicită Comisiei Europene să elaboreze rapoarte de monitorizare, pentru a verifica dacă fondurile sunt executate și distribuite în mod corespunzător. |
| --- | --- |

3.22.

CESE regretă că planul de acțiune nu propune nicio măsură suplimentară de finanțare pentru tranziția verde sau energetică propusă de Comisia Europeană. O astfel de inițiativă, care afectează atât de multe nave de pescuit de fund, trebuie să fie însoțită de stimulentele și mecanismele compensatorii necesare. CESE solicită sprijin public pentru cercetare și inovare pentru a reduce contactul cu fundul mării, mai degrabă decât pentru schimbarea uneltelor de pescuit sau dezmembrarea navelor. Aceasta din urmă ar necesita sume uriașe de bani care nu sunt disponibile în fondurile actuale, pe lângă impedimentele tehnice în calea schimbării metodelor de pescuit. În plus, CESE solicită să se țină seama de caracterul sezonier și specific al sectorului pescuitului. CESE solicită ca, pe lângă Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA), Fondul social european și Fondul european de dezvoltare regională să adopte programe axate pe pescuit, pentru a îmbunătăți direcționarea fondurilor către domeniile în care acestea sunt cel mai necesare. În plus, solicită Comisiei Europene să elaboreze rapoarte de monitorizare, pentru a verifica dacă fondurile sunt executate și distribuite în mod corespunzător.

Capturi accidentale

Capturi accidentale

| 3.23. | CESE este pe deplin de acord cu Comisia că trebuie reduse la minimum și, acolo unde este posibil, eliminate capturile accidentale de specii marine sensibile (cum ar fi delfinul comun din Golful Biscaya). CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la speciile vulnerabile deosebit de amenințate, cum ar fi unele specii de rechini, țestoase marine, mamifere marine (marsuinii baltici și focile-călugăr din Marea Mediterană) și păsări marine (furtunarul de Baleare). CESE solicită statelor membre să ia măsuri naționale sau comune pentru a reduce la minimum capturile accidentale. |
| --- | --- |

3.23.

CESE este pe deplin de acord cu Comisia că trebuie reduse la minimum și, acolo unde este posibil, eliminate capturile accidentale de specii marine sensibile (cum ar fi delfinul comun din Golful Biscaya). CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la speciile vulnerabile deosebit de amenințate, cum ar fi unele specii de rechini, țestoase marine, mamifere marine (marsuinii baltici și focile-călugăr din Marea Mediterană) și păsări marine (furtunarul de Baleare). CESE solicită statelor membre să ia măsuri naționale sau comune pentru a reduce la minimum capturile accidentale.

| 3.24. | În acest sens, CESE salută cele mai recente măsuri luate de unele state membre care au mobilizat observatori la bord și dispozitive acustice cu ultrasunete pentru a îndepărta delfinii. În sfârșit, CESE solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că închiderea zonelor de pescuit pentru protecția speciilor sensibile este echilibrată și să țină seama de impactul socioeconomic major pe care îl are asupra flotei. |
| --- | --- |

3.24.

În acest sens, CESE salută cele mai recente măsuri luate de unele state membre care au mobilizat observatori la bord și dispozitive acustice cu ultrasunete pentru a îndepărta delfinii. În sfârșit, CESE solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că închiderea zonelor de pescuit pentru protecția speciilor sensibile este echilibrată și să țină seama de impactul socioeconomic major pe care îl are asupra flotei.

| 3.25. | În ceea ce privește anghila europeană, CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la starea sensibilă a speciei și reamintește măsurile radicale de îmbunătățire adoptate de Consiliu în decembrie 2022, care au dus la interdicția pe timp de șase luni a capturilor marine și la interzicerea totală a pescuitului recreativ. În acest context, CESE reamintește că aceste măsuri vor avea un impact negativ major asupra pescuitului costier în întreaga Europă și, prin urmare, solicită o analiză a progreselor înregistrate în refacerea speciei înainte de adoptarea unor măsuri restrictive suplimentare. Cu toate acestea, Comitetul consideră că este esențial să se abordeze toate efectele activităților, indiferent dacă sunt sau nu legate de pescuit, și să se pună mai bine în aplicare legislația relevantă, de exemplu, Directiva-cadru privind apa (20), Directiva privind habitatele și Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”, pentru a îmbunătăți situația cât mai curând posibil, evitând introducerea de măsuri restrictive suplimentare. |
| --- | --- |

3.25.

În ceea ce privește anghila europeană, CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la starea sensibilă a speciei și reamintește măsurile radicale de îmbunătățire adoptate de Consiliu în decembrie 2022, care au dus la interdicția pe timp de șase luni a capturilor marine și la interzicerea totală a pescuitului recreativ. În acest context, CESE reamintește că aceste măsuri vor avea un impact negativ major asupra pescuitului costier în întreaga Europă și, prin urmare, solicită o analiză a progreselor înregistrate în refacerea speciei înainte de adoptarea unor măsuri restrictive suplimentare. Cu toate acestea, Comitetul consideră că este esențial să se abordeze toate efectele activităților, indiferent dacă sunt sau nu legate de pescuit, și să se pună mai bine în aplicare legislația relevantă, de exemplu, Directiva-cadru privind apa (20

Alți poluanți

Alți poluanți

| 3.26. | Se estimează că, din cauza războaielor din secolul trecut, numai în Marea Baltică se găsesc aproximativ 50 000 de tone de muniții chimice, 500 000 de tone de arme convenționale și 10 000 de epave pe fundul mării (21). Acest pericol este exacerbat de agresiunea militară brutală a Rusiei împotriva Ucrainei. Munițiile aruncate reprezintă o amenințare reală la adresa vieții umane și a mediului marin, punând în pericol nu numai pescuitul și navigația, ci și dezvoltarea altor sectoare ale economiei albastre. CESE solicită Comisiei Europene și statelor membre să ia măsuri operaționale pentru curățarea fundului mării și măsuri legislative pentru a se asigura că apele nu sunt amenințate de aceste pericole. CESE reamintește importanța Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și a programelor naționale ale statelor membre în temeiul Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” pentru a proteja mediul marin ca sursă de aprovizionare cu alimente sigure și sănătoase pentru oameni. |
| --- | --- |

3.26.

Se estimează că, din cauza războaielor din secolul trecut, numai în Marea Baltică se găsesc aproximativ 50 000 de tone de muniții chimice, 500 000 de tone de arme convenționale și 10 000 de epave pe fundul mării (21

Economia albastră

Economia albastră

| 3.27. | CESE subliniază că diferitele sectoare care alcătuiesc economia albastră sunt interdependente (pescuitul, biotehnologia, navigația, transportul maritim, acvacultura, șantierele navale, lanțul de aprovizionare, logistica și transporturile). Prin urmare, pierderea sau dezmembrarea navelor de pescuit are un impact direct asupra șantierelor navale și asupra altor servicii logistice europene. În acest context, CESE subliniază necesitatea aplicării unei strategii de decarbonizare și de protecție a mediului care să mizeze mai mult pe inovare decât pe eliminarea activității și să țină seama de cei trei piloni ai sustenabilității: cel ecologic, cel social și cel economic, contribuind la menținerea locurilor de muncă calificate în Europa (22). În plus, CESE subliniază că sectorul pescuitului contribuie la menținerea populației în comunitățile rurale costiere, care depind în mare măsură de acest sector (23). Reducerea sau pierderea sectorului pescuitului duce în mod direct la o creștere a fluxului de migrație către orașele mari, cu toate problemele aferente concentrării populației. |
| --- | --- |

3.27.

CESE subliniază că diferitele sectoare care alcătuiesc economia albastră sunt interdependente (pescuitul, biotehnologia, navigația, transportul maritim, acvacultura, șantierele navale, lanțul de aprovizionare, logistica și transporturile). Prin urmare, pierderea sau dezmembrarea navelor de pescuit are un impact direct asupra șantierelor navale și asupra altor servicii logistice europene. În acest context, CESE subliniază necesitatea aplicării unei strategii de decarbonizare și de protecție a mediului care să mizeze mai mult pe inovare decât pe eliminarea activității și să țină seama de cei trei piloni ai sustenabilității: cel ecologic, cel social și cel economic, contribuind la menținerea locurilor de muncă calificate în Europa (22

23

Energia eoliană

Energia eoliană

| 3.28. | În conformitate cu Pactul verde european, UE a stabilit un obiectiv de creștere de 20 de ori a producției de energie offshore a UE pentru a atinge neutralitatea climatică până în 2050. Însă această creștere nu este scutită de consecințe asupra mediului marin, cum ar fi cele legate de instalarea de parcuri eoliene și de cabluri la mare adâncime. Mai multe state membre au anunțat chiar că își vor conecta rețelele electrice offshore, în principal prin intermediul insulelor energetice artificiale din Marea Baltică și Oceanul Atlantic. CESE este pe deplin conștient de necesitatea unor surse regenerabile de energie care trebuie să coexiste cu surse durabile de aprovizionare cu alimente (24). Prin urmare, Comitetul solicită o dezvoltare precaută a energiei eoliene offshore, pentru a nu face aceleași greșeli ca în trecut, reducând la minimum impactul acesteia asupra biodiversității. În plus, CESE solicită ca instalarea acestor structuri să nu afecteze zonele de pescuit tradiționale ale pescarilor. |
| --- | --- |

3.28.

În conformitate cu Pactul verde european, UE a stabilit un obiectiv de creștere de 20 de ori a producției de energie offshore a UE pentru a atinge neutralitatea climatică până în 2050. Însă această creștere nu este scutită de consecințe asupra mediului marin, cum ar fi cele legate de instalarea de parcuri eoliene și de cabluri la mare adâncime. Mai multe state membre au anunțat chiar că își vor conecta rețelele electrice offshore, în principal prin intermediul insulelor energetice artificiale din Marea Baltică și Oceanul Atlantic. CESE este pe deplin conștient de necesitatea unor surse regenerabile de energie care trebuie să coexiste cu surse durabile de aprovizionare cu alimente (24

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2023) 103.

1

(2)  CSTEP Ad-hoc 20-01.

2

(3)  COM(2020) 248.

3

(4)  
  Situația la nivel mondial a pescuitului și acvaculturii în 2022 (FAO).

4

Situația la nivel mondial a pescuitului și acvaculturii în 2022

(5)  CSTEP Ad-hoc 21-08.

5

(6)  COM(2020) 380.

6

(7)  COM(2021) 82.

7

(8)  COM(2020) 381.

8

(9)  Acordul privind conservarea și utilizarea durabilă a diversității biologice marine a zonelor din afara jurisdicției naționale.

9

(10)  Convenția privind diversitatea biologică.

10

(11)  Organizații regionale de gestionare a pescuitului.

11

(12)  Raportul special nr. 26/2020 (CCE).

12

(13)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

13

(14)  Acordul de la Paris din 2015 (ONU).

14

(15)  
  „Manual pentru identificarea, evaluarea și raportarea altor măsuri eficiente de conservare specifice fiecărei zone de pescuit marin” (FAO).

15

(16)  Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (JO L 164, 25.6.2008, p. 19).

16

(17)  Habitate aflate pe fundul mării.

17

(18)  COM(2020) 259.

18

(19)  ICES sr.2020.12.

19

(20)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

20

(21)  
  Clearing chemical and conventional munitions from the sea (Euractiv) [Eliminarea substanțelor chimice și a munițiilor convenționale din mare (Euractiv)].

21

Clearing chemical and conventional munitions from the sea

(22)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O nouă abordare pentru o economie albastră durabilă în UE – Transformarea economiei albastre a UE pentru un viitor durabil” [COM(2021) 240 final] (JO C 517, 22.12.2021, p. 108).

22

(23)  Avizul Comitetului Regiunilor „Politica comună în domeniul pescuitului pe teren: către comunități costiere durabile și reziliente în UE” (NAT-VII/035).

23

(24)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic [COM(2020) 741 final] (JO C 286, 16.7.2021, p. 152).

24

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/134 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/134

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1242 în ceea ce privește consolidarea standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru vehiculele grele noi și integrarea obligațiilor de raportare, și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/956

[COM(2023) 88 final – 2023/0042 (COD)]

(2023/C 349/21)

| Raportor: | domnul Dirk BERGRATH |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Alessandro BARTELLONI |

Raportor:

domnul Dirk BERGRATH

domnul Dirk BERGRATH

Coraportor:

domnul Alessandro BARTELLONI

domnul Alessandro BARTELLONI

| Sesizări | Parlamentul European, 29.3.2023
  Consiliul Uniunii Europene, 3.4.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale |
| Data adoptării în secțiune | 22.6.2023 |
| Adoptat în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 182/4/7 |

Sesizări

Parlamentul European, 29.3.2023

Consiliul Uniunii Europene, 3.4.2023

Temei juridic

Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale

Data adoptării în secțiune

22.6.2023

Adoptat în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

182/4/7

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută obiectivul acestui regulament de a accelera ritmul decarbonizării în acest sector și de a stimula transformarea structurală a acestuia. UE ar trebui să profite de ocazie pentru a deveni lider în industria transporturilor curate. |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul Economic și Social European (CESE) salută obiectivul acestui regulament de a accelera ritmul decarbonizării în acest sector și de a stimula transformarea structurală a acestuia. UE ar trebui să profite de ocazie pentru a deveni lider în industria transporturilor curate.

| 1.2. | CESE observă că propunerea depășește obiectivele propuse în prezent în China, dar nu respectă regulamentul recent adoptat în California cu privire la atingerea până în 2036 a obiectivului de a comercializa doar camioane și autobuze cu emisii zero. CESE remarcă, de asemenea, că Planul național al SUA privind decarbonizarea transporturilor (1) atribuie un rol complementar „energiei electrice curate, biocombustibililor durabili/e-combustibililor și hidrogenului curat” pentru transport în general, și pentru transportul rutier cu vehicule grele în special. |
| --- | --- |

1.2.

CESE observă că propunerea depășește obiectivele propuse în prezent în China, dar nu respectă regulamentul recent adoptat în California cu privire la atingerea până în 2036 a obiectivului de a comercializa doar camioane și autobuze cu emisii zero. CESE remarcă, de asemenea, că Planul național al SUA privind decarbonizarea transporturilor (1

| 1.3. | CESE observă că o serie de state membre, alături de alte țări (inclusiv Statele Unite), s-au angajat deja să treacă la vânzări de vehicule grele cu emisii zero în proporție de 100 % până în 2040 (2). Mai mult, se așteaptă diverse reglementări la nivel local și regional (de exemplu, interdicții de intrare). |
| --- | --- |

1.3.

CESE observă că o serie de state membre, alături de alte țări (inclusiv Statele Unite), s-au angajat deja să treacă la vânzări de vehicule grele cu emisii zero în proporție de 100 % până în 2040 (2

| 1.4. | CESE recunoaște importanța unui stimulent normativ pentru a promova introducerea de vehicule cu emisii zero, însă consideră că trebuie să se pună accentul și pe partea de cerere și pe condițiile favorizante esențiale care fac din utilizarea vehiculelor cu emisii zero opțiune viabilă pentru operatorii de logistică. |
| --- | --- |

1.4.

CESE recunoaște importanța unui stimulent normativ pentru a promova introducerea de vehicule cu emisii zero, însă consideră că trebuie să se pună accentul și pe partea de cerere și pe condițiile favorizante esențiale care fac din utilizarea vehiculelor cu emisii zero opțiune viabilă pentru operatorii de logistică.

| 1.5. | CESE salută eforturile depuse de unele state membre pentru a sprijini tranziția către vehicule cu emisii zero, în special pentru IMM-uri, și în special prin intermediul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) al Uniunii Europene și al altor fonduri naționale. |
| --- | --- |

1.5.

CESE salută eforturile depuse de unele state membre pentru a sprijini tranziția către vehicule cu emisii zero, în special pentru IMM-uri, și în special prin intermediul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) al Uniunii Europene și al altor fonduri naționale.

| 1.6. | CESE își reafirmă sprijinul pentru Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi (RICA). Autoritățile publice trebuie să asigure disponibilitatea combustibililor alternativi și a stațiilor de încărcare acolo unde este necesar (3). Pentru a îndeplini obiectivul intermediar stabilit pentru 2030, ar fi necesare peste 50 000 de stații de încărcare accesibile publicului, dintre care 35 000 ar trebui să fie modele de stații de încărcare cu megawați de înaltă performanță. De asemenea, ar fi necesare aproximativ 700 de stații de realimentare cu hidrogen. |
| --- | --- |

1.6.

CESE își reafirmă sprijinul pentru Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi (RICA). Autoritățile publice trebuie să asigure disponibilitatea combustibililor alternativi și a stațiilor de încărcare acolo unde este necesar (3

| 1.7. | Având în vedere limitările evaluării de impact a Comisiei, CESE solicită o monitorizare atentă și periodică a evoluțiilor într-un raport privind progresele înregistrate, inclusiv o evaluare aprofundată a lanțului de aprovizionare pentru a evita perturbările și pentru a reflecta mai bine impactul decarbonizării transporturilor la nivel regional. |
| --- | --- |

1.7.

Având în vedere limitările evaluării de impact a Comisiei, CESE solicită o monitorizare atentă și periodică a evoluțiilor într-un raport privind progresele înregistrate, inclusiv o evaluare aprofundată a lanțului de aprovizionare pentru a evita perturbările și pentru a reflecta mai bine impactul decarbonizării transporturilor la nivel regional.

| 1.8. | În conformitate cu avizele sale anterioare (4), CESE observă că, în pofida tuturor beneficiilor grupurilor motopropulsoare electrice și pe bază de hidrogen, regulamentul propus, a cărui abordare se bazează pe emisiile la țeava de evacuare, trebuie să fie completat de alte instrumente de politică pentru a stimula utilizarea combustibililor nefosili din surse regenerabile pentru partea din parcul auto care funcționează cu motoare cu ardere internă. Pachetul „Fit for 55” („Pregătiți pentru 55”) trebuie să asigure o abordare bazată pe întregul ciclu de viață și să evite ca decarbonizarea transportului rutier să ducă la o schimbare în ceea ce privește emisiile în amonte în lanțul valoric. |
| --- | --- |

1.8.

În conformitate cu avizele sale anterioare (4

| 1.9. | CESE subliniază necesitatea unui cadru de politică care să stimuleze decarbonizarea într-un mod echitabil pentru lucrători. Aceasta include furnizarea unei finanțări adecvate pentru a sprijini regiunile care se confruntă cu dificultăți ca urmare a agendei de decarbonizare, necesitatea de a anticipa schimbările la toate nivelurile (situri, întreprinderi, regiuni și sectoare) prin planuri elaborate împreună cu partenerii sociali, precum și un efort masiv din partea autorităților publice și a întreprinderilor de a recalifica și perfecționa competențele lucrătorilor. |
| --- | --- |

1.9.

CESE subliniază necesitatea unui cadru de politică care să stimuleze decarbonizarea într-un mod echitabil pentru lucrători. Aceasta include furnizarea unei finanțări adecvate pentru a sprijini regiunile care se confruntă cu dificultăți ca urmare a agendei de decarbonizare, necesitatea de a anticipa schimbările la toate nivelurile (situri, întreprinderi, regiuni și sectoare) prin planuri elaborate împreună cu partenerii sociali, precum și un efort masiv din partea autorităților publice și a întreprinderilor de a recalifica și perfecționa competențele lucrătorilor.

| 1.10. | CESE solicită o traiectorie de reducere a emisiilor de CO2, în conformitate cu capacitatea sectorului industrial de a se transforma și compatibilă cu operatorii de transport în ceea ce privește costurile și eficiența operațională. Obiectivele propuse trebuie să fie compatibile cu timpul necesar pentru a transforma instalațiile de producție existente și a construi altele noi, pentru a dezvolta infrastructura de încărcare, pentru a asigura aprovizionarea cu componente și materii prime esențiale, pentru a crea piețe-lider și pentru a instrui forța de muncă. |
| --- | --- |

1.10.

CESE solicită o traiectorie de reducere a emisiilor de CO2

| 1.11. | CESE subliniază necesitatea de a decarboniza (parcul de autovehicule) într-un ritm care să fie în concordanță cu punerea în aplicare a Planului industrial al Pactului verde european și cu proiectele importante de interes european comun (PIIEC), și care să contribuie la dezvoltarea lanțurilor de aprovizionare esențiale pentru acest sector în Europa, cum ar fi hidrogenul curat, bateriile și microelectronica. |
| --- | --- |

1.11.

CESE subliniază necesitatea de a decarboniza (parcul de autovehicule) într-un ritm care să fie în concordanță cu punerea în aplicare a Planului industrial al Pactului verde european și cu proiectele importante de interes european comun (PIIEC), și care să contribuie la dezvoltarea lanțurilor de aprovizionare esențiale pentru acest sector în Europa, cum ar fi hidrogenul curat, bateriile și microelectronica.

| 1.12. | CESE subliniază, de asemenea, necesitatea de a asigura consolidarea capacităților și de a sprijini transportatorii și operatorii – în special IMM-urile – să respecte obligațiile de raportare prevăzute de regulament. |
| --- | --- |

1.12.

CESE subliniază, de asemenea, necesitatea de a asigura consolidarea capacităților și de a sprijini transportatorii și operatorii – în special IMM-urile – să respecte obligațiile de raportare prevăzute de regulament.

2.   Context general

Context general

| 2.1. | În octombrie 2014, șefii de stat/de guvern din UE (5) au stabilit obiectivul obligatoriu de a reduce, până în 2030, emisiile de gaze cu efect de seră (GES) produse la nivelul întregii economii a UE cu cel puțin cu 40 % față de nivelurile din 1990. Acest obiectiv s-a bazat pe previziunile globale care sunt în conformitate cu obiectivul pe termen mediu al Acordului de la Paris privind schimbările climatice (COP 21) (6). |
| --- | --- |

2.1.

În octombrie 2014, șefii de stat/de guvern din UE (5

6

| 2.2. | În decembrie 2020, Comisia Europeană și-a publicat Strategia pentru o mobilitate durabilă și inteligentă. Acest document stabilește o serie de obiective și etape ambițioase pentru ca sistemul de transport al UE să fie pregătit pentru o lume digitală și neutră din punct de vedere climatic. |
| --- | --- |

2.2.

În decembrie 2020, Comisia Europeană și-a publicat Strategia pentru o mobilitate durabilă și inteligentă. Acest document stabilește o serie de obiective și etape ambițioase pentru ca sistemul de transport al UE să fie pregătit pentru o lume digitală și neutră din punct de vedere climatic.

| 2.3. | În iulie 2021, Comisia Europeană și-a intensificat eforturile prin adoptarea pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55” (7) – un set de propuneri de politici pentru o reducere netă, până în 2030, a emisiilor de GES din UE cu 55 % (comparativ cu nivelurile din 1990). Acest lucru este în concordanță cu angajamentul UE de a atinge neutralitatea climatică până în 2050, stabilit prin Legea europeană a climei (8). |
| --- | --- |

2.3.

În iulie 2021, Comisia Europeană și-a intensificat eforturile prin adoptarea pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55” (7

8

| 2.4. | Strategia europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon (9), publicată în iunie 2016, stabilește obiectivul de reducere cu cel puțin 60 % a emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la vehicule până în 2050 comparativ cu niveluri din 1990, înscriind UE pe o traiectorie fermă către emisii zero. Cu toate acestea, pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” (10) stabilește că obiectivul neutralității climatice până în 2050 necesită o reducere cu 90 % a emisiilor totale generate de transporturi până în 2050, comparativ cu nivelurile din 1990. Utilizarea de vehicule cu emisii reduse/fără emisii ar trebui să crească progresiv până în 2030, pentru a atinge o cotă de piață semnificativă și pentru a înscrie UE pe o traiectorie consecventă pe termen lung către o mobilitate cu emisii zero. |
| --- | --- |

2.4.

Strategia europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon (9

10

| 2.5. | Sectorul transportului rutier reprezintă o cincime din emisiile de GES din UE. Vehiculele grele, cum ar fi camioanele, autobuzele urbane și autobuzele pe distanțe lungi, sunt responsabile pentru peste 25 % din totalul emisiilor de GES generate de transporturi în UE și pentru peste 6 % din totalul emisiilor de GES din UE. În pofida eforturilor depuse de producători pentru a reduce emisiile per km, emisiile totale continuă să crească, în special în cazul transportului de mărfuri, ca urmare a creșterii cererii de transport rutier, care se preconizează că va continua să crească în viitor. Transportul rutier este, de asemenea, o sursă importantă de poluare a aerului, iar UE este în curs de revizuire a legislației sale privind calitatea aerului, în special pe baza propunerii privind noile standarde Euro 7 de reducere a poluanților proveniți de la vehicule. |
| --- | --- |

2.5.

Sectorul transportului rutier reprezintă o cincime din emisiile de GES din UE. Vehiculele grele, cum ar fi camioanele, autobuzele urbane și autobuzele pe distanțe lungi, sunt responsabile pentru peste 25 % din totalul emisiilor de GES generate de transporturi în UE și pentru peste 6 % din totalul emisiilor de GES din UE. În pofida eforturilor depuse de producători pentru a reduce emisiile per km, emisiile totale continuă să crească, în special în cazul transportului de mărfuri, ca urmare a creșterii cererii de transport rutier, care se preconizează că va continua să crească în viitor. Transportul rutier este, de asemenea, o sursă importantă de poluare a aerului, iar UE este în curs de revizuire a legislației sale privind calitatea aerului, în special pe baza propunerii privind noile standarde Euro 7 de reducere a poluanților proveniți de la vehicule.

| 2.6. | Parcul actual de vehicule grele funcționează aproape în întregime cu motoare cu ardere internă, care sunt alimentate în principal de combustibili fosili, rafinați în cea mai mare parte în UE din țiței importat, contribuind, la rândul lor, la dependența energetică a UE. Potrivit studiului de impact al Comisiei Europene, propunerea unor noi standarde ar trebui să reducă cererea de combustibili fosili cu aproximativ 2 miliarde de barili de petrol între 2031 și 2050. |
| --- | --- |

2.6.

Parcul actual de vehicule grele funcționează aproape în întregime cu motoare cu ardere internă, care sunt alimentate în principal de combustibili fosili, rafinați în cea mai mare parte în UE din țiței importat, contribuind, la rândul lor, la dependența energetică a UE. Potrivit studiului de impact al Comisiei Europene, propunerea unor noi standarde ar trebui să reducă cererea de combustibili fosili cu aproximativ 2 miliarde de barili de petrol între 2031 și 2050.

| 2.7. | În prezent, conform „ciclului de încercare pe distanțe mari”, consumul de combustibil pentru un autotractor european tipic cu tracțiune 4x2 de 40 de tone, este de aproximativ 33,1 l/100 km pe șosele și autostrăzi. În ciclul de încercare „urban delivery”, consumul de combustibil pentru un camion de distribuție european tipic cu tracțiune 4x2 de 12 tone este de aproximativ 21,4 l/100 km (11). |
| --- | --- |

2.7.

În prezent, conform „ciclului de încercare pe distanțe mari”, consumul de combustibil pentru un autotractor european tipic cu tracțiune 4x2 de 40 de tone, este de aproximativ 33,1 l/100 km pe șosele și autostrăzi. În ciclul de încercare „urban delivery”, consumul de combustibil pentru un camion de distribuție european tipic cu tracțiune 4x2 de 12 tone este de aproximativ 21,4 l/100 km (11

| 2.8. | Cei care achiziționează vehicule grele sunt, în principal, operatori de transport de mărfuri. Pentru aceștia, costurile cu combustibilul pot depăși un sfert din cheltuielile lor de funcționare, iar gradul de eficiență a consumului de combustibil reprezintă criteriul principal pentru achiziție. Spre deosebire de sectorul autoturismelor, costul total al proprietății va fi factorul dominant în alegerea tipului de vehicul. |
| --- | --- |

2.8.

Cei care achiziționează vehicule grele sunt, în principal, operatori de transport de mărfuri. Pentru aceștia, costurile cu combustibilul pot depăși un sfert din cheltuielile lor de funcționare, iar gradul de eficiență a consumului de combustibil reprezintă criteriul principal pentru achiziție. Spre deosebire de sectorul autoturismelor, costul total al proprietății va fi factorul dominant în alegerea tipului de vehicul.

| 2.9. | În 2021, conform datelor din sector, exporturile de camioane au generat un excedent al balanței comerciale de 5 miliarde EUR. În același an, peste 470 000 de camioane au fost fabricate în cele 52 de fabrici situate în UE (12). Acest sector reprezintă o parte din industria autovehiculelor, care generează 12,1 milioane de locuri de muncă directe și indirecte în Europa, echivalentul a 5,6 % din totalul locurilor de muncă din UE. |
| --- | --- |

2.9.

În 2021, conform datelor din sector, exporturile de camioane au generat un excedent al balanței comerciale de 5 miliarde EUR. În același an, peste 470 000 de camioane au fost fabricate în cele 52 de fabrici situate în UE (12

| 2.10. | Transportul rutier comercial este sistemul nervos al lanțului valoric al economiei UE. Transportul rutier reprezintă o mare parte din PIB-ul (produsul intern brut) UE și asigură locuri de muncă pentru peste 3,4 milioane de persoane la nivelul UE (13). Printre provocările cu care se confruntă sectorul se numără sporirea siguranței și securității transporturilor, menținând totodată eficiența pieței unice și îmbunătățind condițiile de muncă în acest sector și în mediul transporturilor în ansamblu. |
| --- | --- |

2.10.

Transportul rutier comercial este sistemul nervos al lanțului valoric al economiei UE. Transportul rutier reprezintă o mare parte din PIB-ul (produsul intern brut) UE și asigură locuri de muncă pentru peste 3,4 milioane de persoane la nivelul UE (13

| 2.11. | Evoluțiile recente din peisajul geopolitic au concentrat atenția asupra necesității de a asigura reziliența lanțului logistic de aprovizionare al UE, chiar și în situațiile cele mai dramatice. Creșterea cheltuielilor cu energia și a dependențelor de energie și de materii prime – împreună cu strategiile protecționiste agresive ale unor actori internaționali importanți – au amenințat sistemul economic al UE și bunăstarea cetățenilor săi. Sistemul de transport rutier comercial al UE trebuie să rămână competitiv, accesibil și pe deplin operațional, chiar și în cele mai critice circumstanțe. Cadrul de reglementare ar trebui să asigure acest lucru. |
| --- | --- |

2.11.

Evoluțiile recente din peisajul geopolitic au concentrat atenția asupra necesității de a asigura reziliența lanțului logistic de aprovizionare al UE, chiar și în situațiile cele mai dramatice. Creșterea cheltuielilor cu energia și a dependențelor de energie și de materii prime – împreună cu strategiile protecționiste agresive ale unor actori internaționali importanți – au amenințat sistemul economic al UE și bunăstarea cetățenilor săi. Sistemul de transport rutier comercial al UE trebuie să rămână competitiv, accesibil și pe deplin operațional, chiar și în cele mai critice circumstanțe. Cadrul de reglementare ar trebui să asigure acest lucru.

3.   Propunerea de regulament

Propunerea de regulament

| 3.1. | Propunerea este menită să înlocuiască Regulamentul (UE) 2019/1242 al Parlamentului European și al Consiliului (14) din 2019 privind standardele privind emisiile de CO2 ale vehiculelor grele. În pofida faptului că nu este posibilă o evaluare a rezultatelor regulamentului în vigoare în prezent, Comisia consideră că aceasta este necesară pentru a contribui la obiectivele Pactului verde european și ale Legii europene a climei. Acesta stabilește noi obiective obligatorii privind emisiile de CO2, aplicabile începând cu 2025. |
| --- | --- |

3.1.

Propunerea este menită să înlocuiască Regulamentul (UE) 2019/1242 al Parlamentului European și al Consiliului (14

2

2

| 3.2. | Propunerea vizează camioanele (peste 5 tone), autobuzele urbane și autobuzele pe distanțe lungi (peste 7,5 tone), precum și remorcile (un vehicul fără motor tractat de un autovehicul). Deși aceasta este o extindere importantă a domeniului de aplicare al regulamentului, persistă o lacună de reglementare în ceea ce privește reglementarea emisiilor de CO2 generate de autoturisme și de vehiculele utilitare ușoare (camioane cu o greutate cuprinsă între 3,5 și 5 tone). |
| --- | --- |

3.2.

Propunerea vizează camioanele (peste 5 tone), autobuzele urbane și autobuzele pe distanțe lungi (peste 7,5 tone), precum și remorcile (un vehicul fără motor tractat de un autovehicul). Deși aceasta este o extindere importantă a domeniului de aplicare al regulamentului, persistă o lacună de reglementare în ceea ce privește reglementarea emisiilor de CO2

| 3.3. | Comisia propune obiective noi și mai ambițioase privind emisiile de CO2 pentru vehiculele grele noi începând cu 2030, pentru a îndeplini obiectivele menționate anterior. Conform propunerii, în medie și comparativ cu nivelurile din 1990, emisiile de CO2 s-ar reduce cu:






  — | 45 % de la 1 ianuarie 2030; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Comisia propune obiective noi și mai ambițioase privind emisiile de CO2

2

—

45 % de la 1 ianuarie 2030;

| — | 65 % de la 1 ianuarie 2035; și |
| --- | --- |

—

65 % de la 1 ianuarie 2035; și

| — | 90 % de la 1 ianuarie 2040. |
| --- | --- |

—

90 % de la 1 ianuarie 2040.

| 3.4. | Noile autobuze urbane din UE vor trebui să fie toate cu emisii zero (100 % din vehicule cu emisii zero) începând din 2030. |
| --- | --- |

3.4.

Noile autobuze urbane din UE vor trebui să fie toate cu emisii zero (100 % din vehicule cu emisii zero) începând din 2030.

| 3.5. | O derogare de la obiectivele de reducere a emisiilor de CO2 se va aplica următoarelor vehicule grele:






  — | micii producători (până la 100 de vehicule); |
| --- | --- | --- |

3.5.

O derogare de la obiectivele de reducere a emisiilor de CO2

—

micii producători (până la 100 de vehicule);

| — | vehiculele utilizate în scopuri miniere, forestiere și agricole; |
| --- | --- |

—

vehiculele utilizate în scopuri miniere, forestiere și agricole;

| — | vehiculele concepute și fabricate pentru a fi utilizate de forțele armate și vehiculele cu șenile; |
| --- | --- |

—

vehiculele concepute și fabricate pentru a fi utilizate de forțele armate și vehiculele cu șenile;

| — | vehiculele concepute și fabricate sau adaptate pentru a fi folosite de către serviciile de protecție civilă, serviciile de pompieri și forțele de menținere a ordinii publice sau serviciile de asistență medicală de urgență; |
| --- | --- |

—

vehiculele concepute și fabricate sau adaptate pentru a fi folosite de către serviciile de protecție civilă, serviciile de pompieri și forțele de menținere a ordinii publice sau serviciile de asistență medicală de urgență;

| — | vehiculele de uz specific, cum ar fi camioanele pentru colectarea gunoiului. |
| --- | --- |

—

vehiculele de uz specific, cum ar fi camioanele pentru colectarea gunoiului.

| 3.6. | Spre deosebire de standardele privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și vehicule utilitare ușoare, propunerea Comisiei privind vehiculele grele consideră vehiculele cu ardere internă pe bază de hidrogen (alături de alte tehnologii alternative disponibile în prezent, cum ar fi vehiculele electrice pe bază de baterii sau pilele de combustie cu hidrogen) ca fiind o opțiune cu emisii zero la țeava de evacuare. |
| --- | --- |

3.6.

Spre deosebire de standardele privind emisiile de CO2

| 3.7. | Pornind de la domeniul de aplicare al pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”, care acoperă emisiile din toate sectoarele, propunerea Comisiei privind vehiculele grele adoptă metodologia „de la rezervor la roată”, utilizată, de asemenea, în Regulamentul privind vehiculele comerciale ușoare (15), pentru a stabili obiectivele de reducere a emisiilor de GES. O astfel de metodologie este denumită, de asemenea, „țeavă de evacuare”, întrucât ia în considerare numai emisiile de CO2 generate de vehicul în timpul utilizării, în timp ce emisiile de GES generate în timpul fabricării vehiculului sau în timpul producției de combustibili sau de energie sunt reglementate de alte acte legislative, cum ar fi sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii. Contribuția combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon în scopul respectării obiectivelor în această legislație specifică a fost eliminată, întrucât Comisia a considerat că aceasta nu este nici eficientă din punctul de vedere al costurilor, nici eficace. |
| --- | --- |

3.7.

Pornind de la domeniul de aplicare al pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”, care acoperă emisiile din toate sectoarele, propunerea Comisiei privind vehiculele grele adoptă metodologia „de la rezervor la roată”, utilizată, de asemenea, în Regulamentul privind vehiculele comerciale ușoare (15

2

4.   Observații generale

Observații generale

| 4.1. | CESE salută obiectivul acestui regulament de a accelera ritmul decarbonizării în acest sector și de a stimula transformarea structurală a acestuia. Industria europeană a transporturilor trebuie să își reînnoiască parcul vehiculelor de transport rutier, prin adoptarea treptată a noilor tehnologii de propulsie (pile de combustie electrice/pe bază de hidrogen și motoare cu ardere internă pe bază de hidrogen). UE ar trebui să profite de ocazie pentru a deveni lider în industria transporturilor curate. Evoluțiile indică faptul că tehnologiile menționate oferă o cale viabilă și eficientă din punctul de vedere al costurilor pentru utilizarea standard a camioanelor în transportul rutier pe distanțe scurte, medii și (treptat) lungi. |
| --- | --- |

4.1.

CESE salută obiectivul acestui regulament de a accelera ritmul decarbonizării în acest sector și de a stimula transformarea structurală a acestuia. Industria europeană a transporturilor trebuie să își reînnoiască parcul vehiculelor de transport rutier, prin adoptarea treptată a noilor tehnologii de propulsie (pile de combustie electrice/pe bază de hidrogen și motoare cu ardere internă pe bază de hidrogen). UE ar trebui să profite de ocazie pentru a deveni lider în industria transporturilor curate. Evoluțiile indică faptul că tehnologiile menționate oferă o cale viabilă și eficientă din punctul de vedere al costurilor pentru utilizarea standard a camioanelor în transportul rutier pe distanțe scurte, medii și (treptat) lungi.

| 4.2. | CESE observă că propunerea depășește obiectivele propuse în prezent în China, dar nu corespunde regulamentului recent adoptat în California. În iunie 2022, China a anunțat o propunere („Etapa 4”) estimată să înăsprească standardele privind consumul de combustibili în sectorul vehiculelor grele cu 15 % până în 2026, ca obiectiv general pentru toate segmentele de vehicule, pentru a înlocui „Etapa 3” anterioară, pusă în aplicare în 2019. Se estimează că standardele SUA „Faza 2” adoptate în 2016 și aplicabile pentru perioada 2018-2027 vor reduce emisiile de CO2 și consumul de combustibil care variază în funcție de tipul de vehicul și care se situează între 16 % și 30 % față de nivelul de referință din 2010. California, ale cărei standarde de emisii sunt urmate în mod obișnuit de alte state din SUA, a adoptat recent o legislație care prevede obiectivul de vânzări de autocamioane și autobuze cu emisii zero în proporție de 100 % până în 2036, fiind acceptate doar vehiculele electrice cu baterie și vehiculele electrice pe bază de pile cu hidrogen. Planul național al SUA privind decarbonizarea transporturilor (16) atribuie, totodată, un rol complementar „energiei electrice curate, biocombustibililor durabili/e-combustibililor și hidrogenului curat” pentru transport în general și pentru transportul rutier cu vehicule grele în special. |
| --- | --- |

4.2.

CESE observă că propunerea depășește obiectivele propuse în prezent în China, dar nu corespunde regulamentului recent adoptat în California. În iunie 2022, China a anunțat o propunere („Etapa 4”) estimată să înăsprească standardele privind consumul de combustibili în sectorul vehiculelor grele cu 15 % până în 2026, ca obiectiv general pentru toate segmentele de vehicule, pentru a înlocui „Etapa 3” anterioară, pusă în aplicare în 2019. Se estimează că standardele SUA „Faza 2” adoptate în 2016 și aplicabile pentru perioada 2018-2027 vor reduce emisiile de CO2

16

| 4.3. | CESE observă că propunerea de regulament nu va fi singurul cadru de reglementare cu care se va confrunta sectorul. În timp ce o serie de state membre, alături de alte țări (inclusiv Statele Unite), s-au angajat deja să treacă la vânzarea integrală de vehicule grele cu emisii zero până în 2040 (17), se preconizează diverse reglementări la nivel local și regional (de exemplu, interdicții de intrare). Deși acestea din urmă nu vor urmări, în cea mai mare parte, să realizeze acțiuni în domeniul climei, ele vor avea un impact asupra funcționării și rentabilității vehiculelor care nu sunt vehicule cu emisii zero, și asupra funcționării pieței unice. |
| --- | --- |

4.3.

CESE observă că propunerea de regulament nu va fi singurul cadru de reglementare cu care se va confrunta sectorul. În timp ce o serie de state membre, alături de alte țări (inclusiv Statele Unite), s-au angajat deja să treacă la vânzarea integrală de vehicule grele cu emisii zero până în 2040 (17

| 4.4. | CESE recunoaște importanța unui stimul de reglementare ca măsură de politică la nivelul ofertei pentru a încuraja investițiile în tehnologiile privind vehiculele cu emisii zero și introducerea de vehicule cu emisii zero, contribuind în cele din urmă, împreună cu combustibilii neutri din punctul de vedere al emisiilor de carbon, la decarbonizarea completă a parcului de vehicule grele. Cu toate acestea, CESE consideră că trebuie să se pună accentul și pe partea de cerere și pe condițiile favorizante esențiale care fac din utilizarea vehiculelor cu emisii zero o opțiune viabilă pentru operatorii de logistică. |
| --- | --- |

4.4.

CESE recunoaște importanța unui stimul de reglementare ca măsură de politică la nivelul ofertei pentru a încuraja investițiile în tehnologiile privind vehiculele cu emisii zero și introducerea de vehicule cu emisii zero, contribuind în cele din urmă, împreună cu combustibilii neutri din punctul de vedere al emisiilor de carbon, la decarbonizarea completă a parcului de vehicule grele. Cu toate acestea, CESE consideră că trebuie să se pună accentul și pe partea de cerere și pe condițiile favorizante esențiale care fac din utilizarea vehiculelor cu emisii zero o opțiune viabilă pentru operatorii de logistică.

| 4.4.1. | Potrivit Asociației Constructorilor Europeni de Automobile (ACEA), propunerea ar necesita un număr semnificativ mai mare de vehicule cu emisii zero pentru transportul rutier cu cel puțin doi ani mai devreme decât se anticipase în prezent. Mai precis, noul obiectiv propus ar necesita ca peste 400 000 de vehicule cu emisii zero să fie puse în funcțiune în mai puțin de șapte ani și ca aproape 100 000 de vehicule să fie înmatriculate anual începând cu 2030, ceea ce înseamnă că peste o treime din toate înmatriculările noi ar trebui să fie vehicule cu emisii zero începând cu 2030. Acest parc ar necesita peste 50 000 de stații de încărcare accesibile publicului, dintre care 35 000 ar trebui să fie modele de stații de încărcare cu megawați de înaltă performanță. De asemenea, ar fi necesare aproximativ 700 de stații de realimentare cu hidrogen. Acest lucru indică nivelul ridicat de ambiție atât al actorilor publici, cât și al celor privați. |
| --- | --- |

4.4.1.

Potrivit Asociației Constructorilor Europeni de Automobile (ACEA), propunerea ar necesita un număr semnificativ mai mare de vehicule cu emisii zero pentru transportul rutier cu cel puțin doi ani mai devreme decât se anticipase în prezent. Mai precis, noul obiectiv propus ar necesita ca peste 400 000 de vehicule cu emisii zero să fie puse în funcțiune în mai puțin de șapte ani și ca aproape 100 000 de vehicule să fie înmatriculate anual începând cu 2030, ceea ce înseamnă că peste o treime din toate înmatriculările noi ar trebui să fie vehicule cu emisii zero începând cu 2030. Acest parc ar necesita peste 50 000 de stații de încărcare accesibile publicului, dintre care 35 000 ar trebui să fie modele de stații de încărcare cu megawați de înaltă performanță. De asemenea, ar fi necesare aproximativ 700 de stații de realimentare cu hidrogen. Acest lucru indică nivelul ridicat de ambiție atât al actorilor publici, cât și al celor privați.

| 4.4.2. | CESE solicită, de asemenea, condiții favorizante adecvate pentru a încuraja transportatorii și operatorii să investească în vehicule noi, inclusiv introducerea la scară largă a unei infrastructuri adecvate de încărcare și realimentare, stabilirea eficace a prețului carbonului și alte măsuri axate pe cerere care să sprijine operatorii de transport și să se asigure că aceștia investesc în vehicule cu emisii zero. Trebuie avut în vedere faptul că transportatorii și operatorii vor lua decizii de investiții pe baza unor considerente de rentabilitate. |
| --- | --- |

4.4.2.

CESE solicită, de asemenea, condiții favorizante adecvate pentru a încuraja transportatorii și operatorii să investească în vehicule noi, inclusiv introducerea la scară largă a unei infrastructuri adecvate de încărcare și realimentare, stabilirea eficace a prețului carbonului și alte măsuri axate pe cerere care să sprijine operatorii de transport și să se asigure că aceștia investesc în vehicule cu emisii zero. Trebuie avut în vedere faptul că transportatorii și operatorii vor lua decizii de investiții pe baza unor considerente de rentabilitate.

| 4.4.3. | CESE salută eforturile depuse de unele state membre pentru a sprijini tranziția către vehiculele cu emisii zero, în special pentru IMM-uri. În Austria, programul de finanțare „Vehicule comerciale și infrastructură fără emisii” sprijină întreprinderile să își schimbe parcul de vehicule către vehicule comerciale nealimentate cu combustibili fosili și să creeze infrastructura de încărcare și de realimentare necesară pentru aceste vehicule comerciale. Prin intermediul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) al Uniunii Europene și al altor fonduri naționale, Austria dispune de un total de 365 de milioane EUR pentru promovarea vehiculelor comerciale cu emisii zero și a infrastructurii acestora (18). |
| --- | --- |

4.4.3.

CESE salută eforturile depuse de unele state membre pentru a sprijini tranziția către vehiculele cu emisii zero, în special pentru IMM-uri. În Austria, programul de finanțare „Vehicule comerciale și infrastructură fără emisii” sprijină întreprinderile să își schimbe parcul de vehicule către vehicule comerciale nealimentate cu combustibili fosili și să creeze infrastructura de încărcare și de realimentare necesară pentru aceste vehicule comerciale. Prin intermediul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) al Uniunii Europene și al altor fonduri naționale, Austria dispune de un total de 365 de milioane EUR pentru promovarea vehiculelor comerciale cu emisii zero și a infrastructurii acestora (18

| 4.5. | Având în vedere limitările studiului de impact al Comisiei, în special lipsa unei evaluări a actualului regulament, CESE solicită o monitorizare atentă și periodică a anumitor elemente esențiale, inclusiv a dezvoltării noilor vehicule cu grupuri motopropulsoare, a dezvoltării infrastructurii de reîncărcare/realimentare, și a costului vehiculelor, energiei și combustibililor. |
| --- | --- |

4.5.

Având în vedere limitările studiului de impact al Comisiei, în special lipsa unei evaluări a actualului regulament, CESE solicită o monitorizare atentă și periodică a anumitor elemente esențiale, inclusiv a dezvoltării noilor vehicule cu grupuri motopropulsoare, a dezvoltării infrastructurii de reîncărcare/realimentare, și a costului vehiculelor, energiei și combustibililor.

| 4.6. | Combustibilii durabili, nefosili, pot juca un rol complementar electrificării și hidrogenului pentru decarbonizarea transporturilor, chiar dacă eficiența lor scăzută și costurile lor (care sunt în prezent ridicate) limitează acest rol (19). Deși sunt recunoscuți în regulamentele privind transportul aerian și maritim, aceștia nu sunt menționați în regulamentele privind decarbonizarea rutieră. Cu toate acestea, o metodologie care face distincția între emisiile liniare de CO2 (generate de combustibilii fosili) și emisiile circulare sau nete egale cu zero (generate de e-combustibili și de biocombustibilii durabili), în contextul ciclului de viață, arată că vehiculele cu motoare cu ardere internă și vehiculele hibride eficiente, alimentate cu biocombustibili și e-combustibili durabili, au o amprentă de carbon comparabilă cu cea a vehiculelor electrice cu baterie care utilizează energie electrică pe bază de combustibili fosili. Acest lucru face și mai importantă înlocuirea combustibililor fosili în parcul de vehicule existent, precum și în noile vehicule grele care vor continua să utilizeze grupurile motopropulsoare cu combustie internă. |
| --- | --- |

4.6.

Combustibilii durabili, nefosili, pot juca un rol complementar electrificării și hidrogenului pentru decarbonizarea transporturilor, chiar dacă eficiența lor scăzută și costurile lor (care sunt în prezent ridicate) limitează acest rol (19

2

| 4.7. | CESE solicită factorilor de decizie să garanteze că tranziția către combustibilii nefosili oferă garanții clare pentru investiții și o tranziție justă în sectorul combustibililor, și sprijină creșterea lanțului valoric industrial relevant al UE și dobândirea poziției de lider la nivel mondial. |
| --- | --- |

4.7.

CESE solicită factorilor de decizie să garanteze că tranziția către combustibilii nefosili oferă garanții clare pentru investiții și o tranziție justă în sectorul combustibililor, și sprijină creșterea lanțului valoric industrial relevant al UE și dobândirea poziției de lider la nivel mondial.

| 4.8. | Opțiunea neutră din punct de vedere tehnologic prezintă numeroase avantaje. Aceasta ar atenua riscurile atât în ceea ce privește dezvoltarea tehnologică, cât și securitatea aprovizionării. Reziliența economiei UE ar beneficia de pe urma unei strategii tehnologice diversificate, cu combustibili durabili care să completeze vehiculele BEV și vehiculele pe bază de hidrogen, în timp ce aceste două tehnologii se dezvoltă și își extind baza internă la nivelul UE. |
| --- | --- |

4.8.

Opțiunea neutră din punct de vedere tehnologic prezintă numeroase avantaje. Aceasta ar atenua riscurile atât în ceea ce privește dezvoltarea tehnologică, cât și securitatea aprovizionării. Reziliența economiei UE ar beneficia de pe urma unei strategii tehnologice diversificate, cu combustibili durabili care să completeze vehiculele BEV și vehiculele pe bază de hidrogen, în timp ce aceste două tehnologii se dezvoltă și își extind baza internă la nivelul UE.

| 4.9. | CESE consideră că este esențial să se asigure că propunerea contribuie la:






  — | consolidarea poziției de lider industrial a UE în producția de vehicule grele, autobuze și echipamente aferente prin investiții și inovare; |
| --- | --- | --- |

4.9.

CESE consideră că este esențial să se asigure că propunerea contribuie la:

—

consolidarea poziției de lider industrial a UE în producția de vehicule grele, autobuze și echipamente aferente prin investiții și inovare;

| — | menținerea operațiunilor eficace și eficiente din punctul de vedere al costurilor ale lanțului logistic al UE, permițând funcționarea pieței interne a UE chiar și în cele mai critice circumstanțe; |
| --- | --- |

—

menținerea operațiunilor eficace și eficiente din punctul de vedere al costurilor ale lanțului logistic al UE, permițând funcționarea pieței interne a UE chiar și în cele mai critice circumstanțe;

| — | promovarea competitivității și stimularea ocupării forței de muncă în toate sectoarele industriale (acordând o atenție deosebită IMM-urilor) care fac parte din lanțul valoric al transportului rutier comercial; |
| --- | --- |

—

promovarea competitivității și stimularea ocupării forței de muncă în toate sectoarele industriale (acordând o atenție deosebită IMM-urilor) care fac parte din lanțul valoric al transportului rutier comercial;

| — | accelerarea trecerii la un sistem de transport mai durabil, bazat pe multimodalitate și în care o parte substanțială a celor 75 % din transportul intern de mărfuri efectuat în prezent pe cale rutieră se va transfera către transportul feroviar și către căile navigabile interioare; |
| --- | --- |

—

accelerarea trecerii la un sistem de transport mai durabil, bazat pe multimodalitate și în care o parte substanțială a celor 75 % din transportul intern de mărfuri efectuat în prezent pe cale rutieră se va transfera către transportul feroviar și către căile navigabile interioare;

| — | îmbunătățirea rezilienței economiei UE la șocuri, la perturbări la scară largă ale lanțurilor de aprovizionare și la constrângeri în ceea ce privește accesul la resurse. De exemplu, atunci când energia fosilă este utilizată ca armă de anumite țări și faptul că materiile prime pentru BEV sunt obținute din doar câteva țări din afara UE și prelucrate în țările respective. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea rezilienței economiei UE la șocuri, la perturbări la scară largă ale lanțurilor de aprovizionare și la constrângeri în ceea ce privește accesul la resurse. De exemplu, atunci când energia fosilă este utilizată ca armă de anumite țări și faptul că materiile prime pentru BEV sunt obținute din doar câteva țări din afara UE și prelucrate în țările respective.

| 4.10. | Acest lucru necesită următoarele: |
| --- | --- |

4.10.

Acest lucru necesită următoarele:

| 4.10.1. | O traiectorie de reducere a emisiilor de CO2 în conformitate cu capacitatea sectorului industrial de a se transforma și compatibilă cu operatorii de transport în ceea ce privește costurile și eficiența operațională. Obiectivele propuse trebuie să fie compatibile cu timpul necesar pentru a transforma instalațiile de producție existente și a construi altele noi, pentru a dezvolta infrastructura de încărcare, pentru a asigura aprovizionarea cu componente și materii prime esențiale, pentru a crea piețe-lider și pentru a instrui forța de muncă. |
| --- | --- |

4.10.1.

O traiectorie de reducere a emisiilor de CO2

| 4.10.2. | Un ritm de decarbonizare (pentru parc) care să fie în concordanță cu punerea în aplicare a Planului industrial al Pactului verde european și a proiectelor importante de interes european comun (PIIEC) și care să contribuie la dezvoltarea lanțurilor de aprovizionare esențiale pentru acest sector în Europa, cum ar fi hidrogenul curat, bateriile și microelectronica. Traiectoria emisiilor trebuie, de asemenea, să fie în conformitate cu obiectivele Pactului verde european, precum și cu Strategia UE pentru o mobilitate durabilă și inteligentă. |
| --- | --- |

4.10.2.

Un ritm de decarbonizare (pentru parc) care să fie în concordanță cu punerea în aplicare a Planului industrial al Pactului verde european și a proiectelor importante de interes european comun (PIIEC) și care să contribuie la dezvoltarea lanțurilor de aprovizionare esențiale pentru acest sector în Europa, cum ar fi hidrogenul curat, bateriile și microelectronica. Traiectoria emisiilor trebuie, de asemenea, să fie în conformitate cu obiectivele Pactului verde european, precum și cu Strategia UE pentru o mobilitate durabilă și inteligentă.

| 4.11. | Așa cum a afirmat și în avize anterioare, CESE consideră că o coordonare sporită la nivelul legislației de mediu care vizează transportul rutier este esențială pentru transformarea cu succes a industriei (cum ar fi Euro 7, AFIR și Eurovignette) (20), solicitând totodată o abordare legislativă coerentă. |
| --- | --- |

4.11.

Așa cum a afirmat și în avize anterioare, CESE consideră că o coordonare sporită la nivelul legislației de mediu care vizează transportul rutier este esențială pentru transformarea cu succes a industriei (cum ar fi Euro 7, AFIR și Eurovignette) (20

| 4.12. | În conformitate cu avizele sale anterioare (21), CESE observă că, în pofida tuturor beneficiilor grupurilor motopropulsoare electrice și pe bază de hidrogen, regulamentul propus, a cărui abordare se bazează pe emisiile la țeava de evacuare, trebuie să fie completat de alte instrumente de politică pentru a stimula utilizarea combustibililor nefosili din surse regenerabile pentru partea din parcul auto care funcționează cu motoare cu ardere internă. Pachetul „Fit for 55” („Pregătiți pentru 55”) trebuie să asigure o abordare bazată pe întregul ciclu de viață și să evite ca decarbonizarea transportului rutier să ducă la o schimbare în ceea ce privește emisiile în amonte în lanțul valoric. Revizuirea sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii, precum și Directiva privind energia din surse regenerabile (22), trebuie să asigure faptul că decarbonizarea transportului rutier și a producției de energie electrică au loc într-un ritm compatibil. |
| --- | --- |

4.12.

În conformitate cu avizele sale anterioare (21

22

| 4.13. | În procesul de transformare, Uniunea Europeană trebuie să asigure o concurență loială pentru producătorii europeni de echipamente originale (OEM) și pentru operatorii de transport europeni pe piețele naționale și internaționale. |
| --- | --- |

4.13.

În procesul de transformare, Uniunea Europeană trebuie să asigure o concurență loială pentru producătorii europeni de echipamente originale (OEM) și pentru operatorii de transport europeni pe piețele naționale și internaționale.

| 4.14. | CESE subliniază, de asemenea, necesitatea de a asigura consolidarea capacităților și de a sprijini transportatorii și operatorii – în special IMM-urile – să respecte obligațiile de raportare prevăzute de regulament, inclusiv registrul central de date propus pentru vehiculele grele. |
| --- | --- |

4.14.

CESE subliniază, de asemenea, necesitatea de a asigura consolidarea capacităților și de a sprijini transportatorii și operatorii – în special IMM-urile – să respecte obligațiile de raportare prevăzute de regulament, inclusiv registrul central de date propus pentru vehiculele grele.

| 4.15. | În ceea ce privește autobuzele urbane, CESE subliniază necesitatea de a excepta autobuzele utilizate și pentru transportul interurban de la cerința specifică privind emisiile zero prevăzută pentru autobuzele urbane. |
| --- | --- |

4.15.

În ceea ce privește autobuzele urbane, CESE subliniază necesitatea de a excepta autobuzele utilizate și pentru transportul interurban de la cerința specifică privind emisiile zero prevăzută pentru autobuzele urbane.

| 4.16. | CESE recunoaște cu îngrijorare că schimbările tehnologice nu sunt „neutre” pentru lucrători. Deși, în următorii ani, urmează să fie create multe locuri de muncă în ecosistemul mobilității, se preconizează pierderi masive de locuri de muncă în anumite părți ale lanțului valoric, întrucât multe IMM-uri din diferite regiuni ale UE vor fi afectate în mod negativ. Noile tehnologii au impact și asupra profilurilor de competențe necesare în acest sector, iar introducerea lor rapidă ar putea crea provocări pentru anumite categorii de lucrători (lucrători cu un nivel scăzut de calificare, lucrători în vârstă, lucrători temporari). Deficitul actual de lucrători calificați în multe sectoare ar putea, de asemenea, să pună în pericol ritmul tranziției. |
| --- | --- |

4.16.

CESE recunoaște cu îngrijorare că schimbările tehnologice nu sunt „neutre” pentru lucrători. Deși, în următorii ani, urmează să fie create multe locuri de muncă în ecosistemul mobilității, se preconizează pierderi masive de locuri de muncă în anumite părți ale lanțului valoric, întrucât multe IMM-uri din diferite regiuni ale UE vor fi afectate în mod negativ. Noile tehnologii au impact și asupra profilurilor de competențe necesare în acest sector, iar introducerea lor rapidă ar putea crea provocări pentru anumite categorii de lucrători (lucrători cu un nivel scăzut de calificare, lucrători în vârstă, lucrători temporari). Deficitul actual de lucrători calificați în multe sectoare ar putea, de asemenea, să pună în pericol ritmul tranziției.

| 4.17. | CESE subliniază necesitatea unui cadru de politică care să stimuleze decarbonizarea într-un mod echitabil pentru lucrători. În ceea ce privește vehiculele grele, o tranziție justă trebuie să însemne următoarele: |
| --- | --- |

4.17.

CESE subliniază necesitatea unui cadru de politică care să stimuleze decarbonizarea într-un mod echitabil pentru lucrători. În ceea ce privește vehiculele grele, o tranziție justă trebuie să însemne următoarele:

| 4.17.1. | Evaluări aprofundate ale impactului asupra lanțului de aprovizionare pentru a evita schimbările perturbatoare pentru lucrători. Aceste evaluări ale impactului trebuie, de asemenea, să reflecte mai bine impactul decarbonizării transporturilor la nivel regional. |
| --- | --- |

4.17.1.

Evaluări aprofundate ale impactului asupra lanțului de aprovizionare pentru a evita schimbările perturbatoare pentru lucrători. Aceste evaluări ale impactului trebuie, de asemenea, să reflecte mai bine impactul decarbonizării transporturilor la nivel regional.

| 4.17.2. | Asigurarea unei finanțări adecvate pentru a sprijini regiunile care se confruntă cu dificultăți ca urmare a agendei de decarbonizare, ținând seama de importanța condiționalității sociale în cadrul ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

4.17.2.

Asigurarea unei finanțări adecvate pentru a sprijini regiunile care se confruntă cu dificultăți ca urmare a agendei de decarbonizare, ținând seama de importanța condiționalității sociale în cadrul ajutoarelor de stat.

| 4.17.3. | Necesitatea de a anticipa schimbările la toate nivelurile (situri, întreprinderi, regiuni și sectoare) prin planuri elaborate împreună cu partenerii sociali. |
| --- | --- |

4.17.3.

Necesitatea de a anticipa schimbările la toate nivelurile (situri, întreprinderi, regiuni și sectoare) prin planuri elaborate împreună cu partenerii sociali.

| 4.17.4. | Un efort masiv din partea autorităților publice și a întreprinderilor în vederea recalificării și îmbunătățirii competențelor lucrătorilor. |
| --- | --- |

4.17.4.

Un efort masiv din partea autorităților publice și a întreprinderilor în vederea recalificării și îmbunătățirii competențelor lucrătorilor.

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  DOE/EE-2675 | ianuarie 2023

1

(2)  COP27: SUA, Ucraina, Irlanda, Aruba, Belgia, Croația, Curaçao, Republica Dominicană, Liechtenstein, Lituania semnează un memorandum de înțelegere global și sprijină trecerea integrală la vânzări de camioane și autobuze noi, cu emisii zero, până în 2040 (17.11.22).

2

Secretarul de Stat pentru Energie al SUA reafirmă angajamentul Americii de a reduce la zero emisiile globale nete și de a combate schimbările climatice în cadrul COP27.

(3)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului [COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)] și Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un plan de implementare strategic pentru conturarea unui set de acțiuni suplimentare de sprijinire a instalării rapide a infrastructurii pentru combustibili alternativi [COM(2021) 560 final] (JO C 152, 6.4.2022, p. 138).

3

(4)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, ca parte a abordării integrate a Uniunii de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele ușoare, și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 [COM(2017) 676 final – 2017/0293 (COD)] (JO C 227, 28.6.2018, p. 52) și Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/631 în ceea ce privește consolidarea standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, în conformitate cu obiectivele climatice mai ambițioase ale Uniunii [COM(2021) 556 final – 2021/0197 (COD)] (JO C 194, 12.5.2022, p. 81).

4

(5)  Concluziile Consiliului European din 24 octombrie 2014

5

(6)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement

6

(7)  COM(2021) 550 final

7

(8)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

8

(9)  COM(2016) 501 final.

9

(10)  COM(2021) 550 final.

10

(11)  Delgado, O., Rodríguez, F., Muncrief, R., Fuel efficiency technology in European heavy-duty vehicles: Baseline and potential for the 2020–2030 timeframe, (Tehnologia eficienței combustibililor în cazul vehiculelor grele europene: scenariu de referință și potențialul pentru calendarul 2020-2030), Consiliul internațional pentru transportul ecologic (ICCT), Cartea albă a ICCT, Berlin, iulie 2017.

11

Fuel efficiency technology in European heavy-duty vehicles: Baseline and potential for the 2020–2030 timeframe,

(12)  Fișă informativă „Trucks”.

12

(13)  Eurostat, 2014, date din Ancheta asupra forței de muncă.

13

(14)  Regulamentul (UE) 2019/1242 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru vehiculele grele noi și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 595/2009 și (UE) 2018/956 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivei 96/53/CE a Consiliului (JO L 198, 25.7.2019, p. 202).

14

(15)  Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 443/2009 și (UE) nr. 510/2011 (JO L 111, 25.4.2019, p. 13).

15

(16)  DOE/EE-2675 | ianuarie 2023.

16

(17)  COP27: SUA, Ucraina, Irlanda, Aruba, Belgia, Croația, Curaçao, Republica Dominicană, Liechtenstein, Lituania semnează un memorandum de înțelegere global și sprijină trecerea integrală la vânzări de camioane și autobuze noi, cu emisii zero, până în 2040 (17.11.22).

17

Secretarul de Stat pentru Energie al SUA reafirmă angajamentul Americii de a reduce la zero emisiile globale nete și de a combate schimbările climatice în cadrul COP27.

(18)  https://www.bmk.gv.at/en/topics/mobility/alternative_transport/electromobility.html

18

(19)  A se vedea Raportul complet al IPCC AR6 WG III, p. 1068.

19

(20)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, în ceea ce privește emisiile și durabilitatea bateriilor (Euro 7) și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 595/2009” [COM(2022) 586 final – 2022/0365(COD)] (JO C 228, 29.6.2023, p. 103), Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Strategia de mobilitate a UE și lanțurile valorice industriale ale UE: abordarea ecosistemelor” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 105, 4.3.2022, p. 26) și Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/62/CE de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri [COM(2017) 275 final – 2017/0114 (COD)] și propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 1999/62/CE de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri, în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la taxarea vehiculelor [COM(2017) 276 final – 2017/0115 (CNS)] (JO C 81, 2.3.2018, p. 188).

20

(21)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, ca parte a abordării integrate a Uniunii de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele ușoare, și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 [COM(2017) 676 final – 2017/0293 (COD)] (JO C 227, 28.6.2018, p. 52) și Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/631 în ceea ce privește consolidarea standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, în conformitate cu obiectivele climatice mai ambițioase ale Uniunii [COM(2021) 556 final – 2021/0197 (COD)] (JO C 194, 12.5.2022, p. 81).

21

(22)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

22

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/142 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/142

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui cadru pentru asigurarea aprovizionării sigure și durabile cu materii prime critice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 168/2013, (UE) 2018/858, (UE) 2018/1724 și (UE) 2019/1020

[COM(2023) 160 final — 2023/0079 (COD)]

și privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O aprovizionare sigură și durabilă cu materii prime critice pentru sprijinirea dublei tranziții

[COM(2023) 165 final]

(2023/C 349/22)

| Raportor: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Coraportor: | Michal PINTÉR |

Raportor:

Maurizio MENSI

Maurizio MENSI

Coraportor:

Michal PINTÉR

Michal PINTÉR

| Sesizare | Parlamentul European, 8.5.2023
  Consiliul Uniunii Europene, 16.5.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 și articolul 304 din TFUE |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale |
| Data adoptării în secțiune | 22.6.2023 |
| Adoptat în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 183/1/6 |

Sesizare

Parlamentul European, 8.5.2023

Consiliul Uniunii Europene, 16.5.2023

Temei juridic

Articolul 114 și articolul 304 din TFUE

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale

Data adoptării în secțiune

22.6.2023

Adoptat în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

183/1/6

I.   RECOMANDĂRI (1)

RECOMANDĂRI

1

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN:

| 1. | salută ambiția Comisiei Europene de a pregăti o politică coerentă a UE privind materiile prime critice și strategice și privind dezvoltarea lanțurilor valorice în industriile extractive, de rafinare și de reciclare, în conformitate cu obiectivele Pactului verde și cu întreaga legislație conexă; |
| --- | --- |

1.

salută ambiția Comisiei Europene de a pregăti o politică coerentă a UE privind materiile prime critice și strategice și privind dezvoltarea lanțurilor valorice în industriile extractive, de rafinare și de reciclare, în conformitate cu obiectivele Pactului verde și cu întreaga legislație conexă;

| 2. | invită Comisia Europeană să asigure o abordare cuprinzătoare, cu politici coordonate ale UE, pentru a oferi certitudine în materie de reglementare pentru investițiile în explorarea, extracția, prelucrarea, rafinarea și reciclarea materiilor prime, a subproduselor acestora și a mineralelor esențiale, pe baza fezabilității economice și tehnice, a coerenței politicilor și a securității juridice pentru operatorii economici din aceste sectoare; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia Europeană să asigure o abordare cuprinzătoare, cu politici coordonate ale UE, pentru a oferi certitudine în materie de reglementare pentru investițiile în explorarea, extracția, prelucrarea, rafinarea și reciclarea materiilor prime, a subproduselor acestora și a mineralelor esențiale, pe baza fezabilității economice și tehnice, a coerenței politicilor și a securității juridice pentru operatorii economici din aceste sectoare;

| 3. | solicită coordonarea politicii privind materiile prime cu politicile sociale ale UE și sprijinirea consolidării capacităților la nivelul UE în ceea ce privește competențele pentru industriile extractive, vizând recalificarea și perfecționarea forței de muncă existente, precum și dezvoltarea capacității de guvernanță în administrațiile publice ale statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

3.

solicită coordonarea politicii privind materiile prime cu politicile sociale ale UE și sprijinirea consolidării capacităților la nivelul UE în ceea ce privește competențele pentru industriile extractive, vizând recalificarea și perfecționarea forței de muncă existente, precum și dezvoltarea capacității de guvernanță în administrațiile publice ale statelor membre ale UE;

| 4. | recomandă includerea altor materiale esențiale pentru sectoarele tehnologiilor verzi/tehnologiilor curate în listele de materii prime critice și strategice, ținând seama de faptul că aceste liste trebuie actualizate periodic și bazate pe o evaluare aprofundată, transparentă și bazată pe dovezi a caracterului critic și/sau a valorii strategice, efectuată în consultare cu reprezentanții industriei și cu experții; |
| --- | --- |

4.

recomandă includerea altor materiale esențiale pentru sectoarele tehnologiilor verzi/tehnologiilor curate în listele de materii prime critice și strategice, ținând seama de faptul că aceste liste trebuie actualizate periodic și bazate pe o evaluare aprofundată, transparentă și bazată pe dovezi a caracterului critic și/sau a valorii strategice, efectuată în consultare cu reprezentanții industriei și cu experții;

| 5. | invită actuala și viitoarea Comisie Europeană să asigure accesul la prețuri competitive la energie și la finanțare specifică pentru industriile extractive și de reciclare din UE, asigurându-se, în același timp, că procedurile de autorizare și de acordare a licențelor pentru noile proiecte din domeniul materiilor prime sunt simplificate și scurtate și că orice noi cerințe de raportare sau de audit pentru întreprinderi sunt menținute la minimul necesar; |
| --- | --- |

5.

invită actuala și viitoarea Comisie Europeană să asigure accesul la prețuri competitive la energie și la finanțare specifică pentru industriile extractive și de reciclare din UE, asigurându-se, în același timp, că procedurile de autorizare și de acordare a licențelor pentru noile proiecte din domeniul materiilor prime sunt simplificate și scurtate și că orice noi cerințe de raportare sau de audit pentru întreprinderi sunt menținute la minimul necesar;

| 6. | sprijină punerea în aplicare eficace a măsurilor de apărare comercială pentru a proteja noile proiecte privind materiile prime în UE și pentru a combate practicile comerciale neloiale și restricțiile prin răspunsuri conforme cu normele OMC; |
| --- | --- |

6.

sprijină punerea în aplicare eficace a măsurilor de apărare comercială pentru a proteja noile proiecte privind materiile prime în UE și pentru a combate practicile comerciale neloiale și restricțiile prin răspunsuri conforme cu normele OMC;

| 7. | recomandă să se acorde prioritate materiilor prime critice și strategice în legislația privind reciclarea și deșeurile și să se sprijine piețele materiilor prime secundare, în special pentru materialele esențiale pentru tranziția verde; |
| --- | --- |

7.

recomandă să se acorde prioritate materiilor prime critice și strategice în legislația privind reciclarea și deșeurile și să se sprijine piețele materiilor prime secundare, în special pentru materialele esențiale pentru tranziția verde;

| 8. | recomandă sprijinirea proiectelor de explorare și extracție a materiilor prime critice pe teritoriul UE cu finanțare publică, prin coordonarea cu normele privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

8.

recomandă sprijinirea proiectelor de explorare și extracție a materiilor prime critice pe teritoriul UE cu finanțare publică, prin coordonarea cu normele privind ajutoarele de stat;

| 9. | recomandă asigurarea coordonării între Actul european privind materiile prime critice propus și instrumentele antitrust ale UE pentru a evita denaturările nejustificate pe piața internă; |
| --- | --- |

9.

recomandă asigurarea coordonării între Actul european privind materiile prime critice propus și instrumentele antitrust ale UE pentru a evita denaturările nejustificate pe piața internă;

| 10. | sugerează să se exploreze, de asemenea, modalități de încheiere a unor parteneriate și acorduri de cooperare specifice și cu țările candidate; |
| --- | --- |

10.

sugerează să se exploreze, de asemenea, modalități de încheiere a unor parteneriate și acorduri de cooperare specifice și cu țările candidate;

| 11. | recomandă găsirea unui echilibru (de mediu) adecvat în evaluarea coerenței cu alte politici ale UE. |
| --- | --- |

11.

recomandă găsirea unui echilibru (de mediu) adecvat în evaluarea coerenței cu alte politici ale UE.

II.   NOTE EXPLICATIVE/ELABORARE

NOTE EXPLICATIVE/ELABORARE

| 1. | La 16 martie 2023, Comisia și-a prezentat propunerea pentru un nou regulament menit să asigure accesul la materii prime critice și strategice (Actul european privind materiile prime critice sau RMPC), împreună cu o comunicare. Deși regulamentul stabilește un cadru de reglementare pentru a sprijini dezvoltarea capacităților interne și a consolida durabilitatea și circularitatea lanțurilor de aprovizionare cu materii prime critice din UE, comunicarea propune măsuri de sprijinire a diversificării lanțurilor de aprovizionare prin noi parteneriate internaționale care să se sprijine reciproc. |
| --- | --- |

1.

La 16 martie 2023, Comisia și-a prezentat propunerea pentru un nou regulament menit să asigure accesul la materii prime critice și strategice (Actul european privind materiile prime critice sau RMPC), împreună cu o comunicare. Deși regulamentul stabilește un cadru de reglementare pentru a sprijini dezvoltarea capacităților interne și a consolida durabilitatea și circularitatea lanțurilor de aprovizionare cu materii prime critice din UE, comunicarea propune măsuri de sprijinire a diversificării lanțurilor de aprovizionare prin noi parteneriate internaționale care să se sprijine reciproc.

| 2. | Obiectivul general al Actului european privind materiile prime critice este de a aborda lipsa accesului sigur și durabil la materii prime critice pentru UE prin creșterea, la nivelul industriei UE, a gradului de conștientizare cu privire la riscurile legate de materiile prime critice de-a lungul lanțului de aprovizionare global, și de atenuare a riscurilor respective, prin creșterea capacității lanțului valoric european al materiilor prime critice pe piața internă și prin reducerea amprentei de mediu a consumului de materii prime critice în UE. |
| --- | --- |

2.

Obiectivul general al Actului european privind materiile prime critice este de a aborda lipsa accesului sigur și durabil la materii prime critice pentru UE prin creșterea, la nivelul industriei UE, a gradului de conștientizare cu privire la riscurile legate de materiile prime critice de-a lungul lanțului de aprovizionare global, și de atenuare a riscurilor respective, prin creșterea capacității lanțului valoric european al materiilor prime critice pe piața internă și prin reducerea amprentei de mediu a consumului de materii prime critice în UE.

| 3. | Propunând o abordare coerentă a UE în ceea ce privește îmbunătățirea și asigurarea securității aprovizionării cu materii prime critice, inițiativa va contribui la prevenirea potențialei denaturări a concurenței și a fragmentării pieței unice care ar putea rezulta din astfel de acțiuni necoordonate, precum și la menținerea unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din UE. |
| --- | --- |

3.

Propunând o abordare coerentă a UE în ceea ce privește îmbunătățirea și asigurarea securității aprovizionării cu materii prime critice, inițiativa va contribui la prevenirea potențialei denaturări a concurenței și a fragmentării pieței unice care ar putea rezulta din astfel de acțiuni necoordonate, precum și la menținerea unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din UE.

Asigurarea unei abordări cuprinzătoare cu politici europene coordonate pentru a oferi certitudine în materie de reglementare pentru investiții

Asigurarea unei abordări cuprinzătoare cu politici europene coordonate pentru a oferi certitudine în materie de reglementare pentru investiții

| 4. | În prezent, UE depinde de importuri pentru multe materii prime (între 75 % și 100 % din aprovizionare) și, prin urmare, este expusă vulnerabilităților de-a lungul lanțurilor de aprovizionare și unei volatilități semnificative a prețurilor. Conform publicației OCDE „Global Material Resources Outlook” [Perspectivele globale privind resursele materiale până în 2060], se preconizează că utilizarea materiilor prime la nivel mondial aproape că se va dubla până în 2060, iar utilizarea metalelor va crește cel mai rapid, atât pentru metalele primare, cât și pentru cele secundare. În același timp, UE produce mai puțin de 5 % din producția mondială de materii prime minerale. China furnizează de una singură aproximativ 75 % din capacitatea de producție mondială de celule de baterii litiu-ion și găzduiește primii zece furnizori mondiali de echipamente fotovoltaice. În schimb, doar aproximativ 3 % din capacitatea de producție mondială de celule de baterii litiu-ion se află în UE. |
| --- | --- |

4.

În prezent, UE depinde de importuri pentru multe materii prime (între 75 % și 100 % din aprovizionare) și, prin urmare, este expusă vulnerabilităților de-a lungul lanțurilor de aprovizionare și unei volatilități semnificative a prețurilor. Conform publicației OCDE „Global Material Resources Outlook” [Perspectivele globale privind resursele materiale până în 2060], se preconizează că utilizarea materiilor prime la nivel mondial aproape că se va dubla până în 2060, iar utilizarea metalelor va crește cel mai rapid, atât pentru metalele primare, cât și pentru cele secundare. În același timp, UE produce mai puțin de 5 % din producția mondială de materii prime minerale. China furnizează de una singură aproximativ 75 % din capacitatea de producție mondială de celule de baterii litiu-ion și găzduiește primii zece furnizori mondiali de echipamente fotovoltaice. În schimb, doar aproximativ 3 % din capacitatea de producție mondială de celule de baterii litiu-ion se află în UE.

| 5. | Actul european privind materiile prime critice prevede identificarea și sprijinirea proiectelor strategice în domeniul extracției, prelucrării sau reciclării materiilor prime strategice. Pentru a atrage astfel de investiții – cu termene relativ lungi – Comisia ar trebui să abordeze problema certitudinii în materie de reglementare. Un mediu de reglementare previzibil și stabil este esențial pentru atragerea investițiilor nu numai în extracția materiilor prime, ci și în prelucrarea și reciclarea lor. |
| --- | --- |

5.

Actul european privind materiile prime critice prevede identificarea și sprijinirea proiectelor strategice în domeniul extracției, prelucrării sau reciclării materiilor prime strategice. Pentru a atrage astfel de investiții – cu termene relativ lungi – Comisia ar trebui să abordeze problema certitudinii în materie de reglementare. Un mediu de reglementare previzibil și stabil este esențial pentru atragerea investițiilor nu numai în extracția materiilor prime, ci și în prelucrarea și reciclarea lor.

| 6. | Cadrele legislative multiple au impact asupra stabilității și atractivității mediului de afaceri din UE, iar cerințele de raportare adesea concurente și tot mai numeroase contribuie la incertitudinea în materie de reglementare (a se vedea, printre altele, Directiva privind emisiile industriale (2), Regulamentul privind bateriile (3), revizuirea REACH, legislația privind deșeurile, Regulamentul privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile, Regulamentul privind industria care contribuie la obiectivul zero emisii nete, noua politică industrială a UE, Planul de acțiune privind economia circulară, Directiva privind proiectarea ecologică (4) etc.). Prin urmare, este esențial să se evite dubla reglementare sau suprareglementarea, astfel încât să se atragă și să se stimuleze investițiile în capacitatea industrială internă pentru explorare, minerit, rafinare, prelucrarea materialelor și reciclare. Actul european privind materiile prime critice ar trebui să se bazeze pe activitatea Comisiei în alte domenii conexe și ar trebui să fie pe deplin aliniat la obiectivele generale ale Pactului verde și să fie în concordanță cu legislația aferentă. Politica privind materiile prime critice ar trebui să se bazeze pe dovezi în cea mai mare măsură posibilă, ținând seama de datele disponibile [a se vedea studiul prospectiv al JRC din 2020 intitulat „Critical Raw Materials for Strategic Technologies and Sectors in the EU” (Materiile prime critice pentru tehnologiile și sectoarele strategice din UE) sau raportul JRC Science for Policy intitulat „Supply chain analysis and material demand forecast in strategic technologies and sectors in the EU” (Analiza lanțului de aprovizionare și previziunea în materie de cerere de materiale în cadrul tehnologiilor și sectoarelor strategice din UE)]. |
| --- | --- |

6.

Cadrele legislative multiple au impact asupra stabilității și atractivității mediului de afaceri din UE, iar cerințele de raportare adesea concurente și tot mai numeroase contribuie la incertitudinea în materie de reglementare (a se vedea, printre altele, Directiva privind emisiile industriale (2

3

4

Critical Raw Materials for Strategic Technologies and Sectors in the EU

Supply chain analysis and material demand forecast in strategic technologies and sectors in the EU

| 7. | Un alt aspect se referă la necesitatea de a oferi părților interesate orientări precise cu privire la modul în care listele de materii prime strategice și critice vor fi puse în aplicare în politicile UE și adaptate în vederea evoluției viitoare a pieței materiilor prime critice. Lista materiilor prime critice poate contribui la evidențierea importanței și rolului anumitor substanțe în economia UE în rândul responsabililor de elaborarea politicilor, dar este necesar să se meargă mai departe dacă se dorește ca substanțele incluse pe lista materiilor prime critice să fie sprijinite în mod corespunzător atât în legislația actuală, cât și în cea viitoare. Este necesară o prioritizare clară a materiilor prime critice în procesul de elaborare a politicilor, în special în domeniul politicii industriale, al politicii comerciale, al ajutoarelor de stat, al cercetării, dezvoltării și inovării, al climei și al mediului, precum și la nivelul legislației privind substanțele chimice. Toate aceste politici și obiectivele lor ar trebui să fie aliniate pentru a crea condiții favorizante și un regim de reglementare favorabil pentru materiile prime critice și pentru dezvoltarea lanțurilor lor valorice. De asemenea, sunt necesare clarificări suplimentare în ceea ce privește prioritizarea proiectelor în care principalele materiale extrase nu sunt nici strategice, nici critice, însă produsele secundare prezintă aceste caracteristici (de exemplu, un proiect de extracție a minereului de fier care conduce la extracția pământurilor rare ca produse secundare). Nu în ultimul rând, este necesară o clarificare a statutului de „alte proiecte”, altfel spus de proiecte „nestrategice”, astfel încât să se poată înțelege în mod clar modul în care vor fi evaluate și sprijinite financiar proiectele de acest tip, precum și calendarul aferent. În cele din urmă, prioritatea sporită pentru proiectele strategice din domeniul materiilor prime nu ar trebui în niciun caz să aibă drept rezultat o prioritate scăzută pentru alte proiecte importante din domeniul materiilor prime sau de-a lungul lanțului valoric al materiilor prime. |
| --- | --- |

7.

Un alt aspect se referă la necesitatea de a oferi părților interesate orientări precise cu privire la modul în care listele de materii prime strategice și critice vor fi puse în aplicare în politicile UE și adaptate în vederea evoluției viitoare a pieței materiilor prime critice. Lista materiilor prime critice poate contribui la evidențierea importanței și rolului anumitor substanțe în economia UE în rândul responsabililor de elaborarea politicilor, dar este necesar să se meargă mai departe dacă se dorește ca substanțele incluse pe lista materiilor prime critice să fie sprijinite în mod corespunzător atât în legislația actuală, cât și în cea viitoare. Este necesară o prioritizare clară a materiilor prime critice în procesul de elaborare a politicilor, în special în domeniul politicii industriale, al politicii comerciale, al ajutoarelor de stat, al cercetării, dezvoltării și inovării, al climei și al mediului, precum și la nivelul legislației privind substanțele chimice. Toate aceste politici și obiectivele lor ar trebui să fie aliniate pentru a crea condiții favorizante și un regim de reglementare favorabil pentru materiile prime critice și pentru dezvoltarea lanțurilor lor valorice. De asemenea, sunt necesare clarificări suplimentare în ceea ce privește prioritizarea proiectelor în care principalele materiale extrase nu sunt nici strategice, nici critice, însă produsele secundare prezintă aceste caracteristici (de exemplu, un proiect de extracție a minereului de fier care conduce la extracția pământurilor rare ca produse secundare). Nu în ultimul rând, este necesară o clarificare a statutului de „alte proiecte”, altfel spus de proiecte „nestrategice”, astfel încât să se poată înțelege în mod clar modul în care vor fi evaluate și sprijinite financiar proiectele de acest tip, precum și calendarul aferent. În cele din urmă, prioritatea sporită pentru proiectele strategice din domeniul materiilor prime nu ar trebui în niciun caz să aibă drept rezultat o prioritate scăzută pentru alte proiecte importante din domeniul materiilor prime sau de-a lungul lanțului valoric al materiilor prime.

| 8. | Pe lângă asigurarea securității juridice pentru părțile interesate relevante, inițiativele Comisiei privind materiile prime ar trebui să se bazeze pe un sprijin public mai larg. Extinderea industriilor miniere, de prelucrare și de reciclare va crea noi locuri de muncă și va contribui la progresul economic, însă există o preocupare majoră în ceea ce privește asigurarea acceptării de către public. Sensibilizarea cetățenilor este de o importanță capitală: Comisia trebuie să pună în aplicare strategii de comunicare specifice pentru a-i informa pe cetățenii UE cu privire la beneficiile, precum și la durabilitatea și impactul de mediu ale noilor investiții industriale legate de materiile prime critice, și să aibă în vedere preocupările anumitor grupuri de părți interesate, ale comunităților locale și ale cetățenilor UE legate de extinderea activităților de explorare și minerit. |
| --- | --- |

8.

Pe lângă asigurarea securității juridice pentru părțile interesate relevante, inițiativele Comisiei privind materiile prime ar trebui să se bazeze pe un sprijin public mai larg. Extinderea industriilor miniere, de prelucrare și de reciclare va crea noi locuri de muncă și va contribui la progresul economic, însă există o preocupare majoră în ceea ce privește asigurarea acceptării de către public. Sensibilizarea cetățenilor este de o importanță capitală: Comisia trebuie să pună în aplicare strategii de comunicare specifice pentru a-i informa pe cetățenii UE cu privire la beneficiile, precum și la durabilitatea și impactul de mediu ale noilor investiții industriale legate de materiile prime critice, și să aibă în vedere preocupările anumitor grupuri de părți interesate, ale comunităților locale și ale cetățenilor UE legate de extinderea activităților de explorare și minerit.

Coordonarea cu politicile sociale ale UE: sprijinirea capacității de la nivelul UE în ceea ce privește competențele pentru industriile extractive

Coordonarea cu politicile sociale ale UE: sprijinirea capacității de la nivelul UE în ceea ce privește competențele pentru industriile extractive

| 9. | Sectorul materiilor prime asigură aproximativ 350 000 de locuri de muncă în UE, precum și peste 30 de milioane de locuri de muncă în industria prelucrătoare ce depind de accesul fiabil la materii prime minerale. Asigurarea unei aprovizionări durabile cu materii prime și materiale avansate pentru UE va necesita peste 1,2 milioane de noi locuri de muncă până în 2030 (5). Prin urmare, Actul european privind materiile prime critice ar trebui aliniat la politicile sociale ale UE și ar trebui să sprijine eforturile de consolidare a capacităților la nivelul statelor membre pentru a întări forța de muncă din lanțurile de aprovizionare cu materii prime critice, din industriile extractive, precum și din sectorul prelucrării și reciclării. Este esențial să se sprijine educația și consolidarea competențelor în mediul academic, dar și să se vizeze specialiștii din industrie din cadrul sectorului materiilor prime și administrațiilor publice din statele membre, depunându-se eforturi de consolidare a capacităților. Acest lucru ar putea fi realizat prin înființarea de noi instituții dedicate (și/sau sprijin pentru cele deja existente) pentru a sprijini învățământul superior și formarea profesională pentru sectorul materiilor prime și pentru a recalifica și perfecționa forța de muncă existentă în UE. Nu în ultimul rând, ar trebui să se depună eforturi consolidate pentru crearea și sprijinirea învățării aplicate și a transferului de tehnologie între mediul academic, industrie și organizațiile de cercetare. |
| --- | --- |

9.

Sectorul materiilor prime asigură aproximativ 350 000 de locuri de muncă în UE, precum și peste 30 de milioane de locuri de muncă în industria prelucrătoare ce depind de accesul fiabil la materii prime minerale. Asigurarea unei aprovizionări durabile cu materii prime și materiale avansate pentru UE va necesita peste 1,2 milioane de noi locuri de muncă până în 2030 (5

Includerea altor materiale esențiale pentru sectoarele tehnologiilor verzi/tehnologiilor curate și asigurarea coerenței cu alte politici

Includerea altor materiale esențiale pentru sectoarele tehnologiilor verzi/tehnologiilor curate și asigurarea coerenței cu alte politici

| 10. | Pe lângă materialele enumerate ca strategice sau critice în Actul european privind materiile prime critice, există materii prime necritice care ar putea deveni critice pe termen mediu și lung. Acest lucru necesită o listă flexibilă, care poate fi ușor adaptată și care ar trebui actualizată periodic, cel puțin o dată la doi ani și mai des atunci când este necesar, în funcție de evoluțiile din domeniu. Evaluarea importanței strategice a diferitelor materiale ar trebui, de asemenea, să fie specifică fiecărui sector, pentru a reflecta cererea din diferite industrii prelucrătoare. În plus, ar trebui efectuată o evaluare a accesului la materiile prime esențiale, pentru a completa pe deplin eforturile Comisiei de a sprijini materiile prime critice și strategice. |
| --- | --- |

10.

Pe lângă materialele enumerate ca strategice sau critice în Actul european privind materiile prime critice, există materii prime necritice care ar putea deveni critice pe termen mediu și lung. Acest lucru necesită o listă flexibilă, care poate fi ușor adaptată și care ar trebui actualizată periodic, cel puțin o dată la doi ani și mai des atunci când este necesar, în funcție de evoluțiile din domeniu. Evaluarea importanței strategice a diferitelor materiale ar trebui, de asemenea, să fie specifică fiecărui sector, pentru a reflecta cererea din diferite industrii prelucrătoare. În plus, ar trebui efectuată o evaluare a accesului la materiile prime esențiale, pentru a completa pe deplin eforturile Comisiei de a sprijini materiile prime critice și strategice.

| 11. | Evaluarea ar trebui să reflecte prioritățile și nevoile UE pentru tranziția energetică, eventual până în 2030, și să includă materiale pentru care nu există în prezent niciun risc aparent de întrerupere a aprovizionării, dar care fac obiectul unei cereri ridicate în sectoare esențiale pentru obiectivele de decarbonizare ale UE și pentru tranziția verde și cea digitală sau care sunt considerate minerale esențiale. Accentul pus pe aceste agende prioritare ar trebui, de asemenea, să acopere în mod adecvat lanțurile valorice de bază, cum ar fi securitatea alimentară sau sectorul medical. Identificarea materialelor care urmează să fie incluse în diferitele liste ar trebui să se bazeze întotdeauna pe o analiză detaliată, transparentă și clar definită pentru evaluarea caracterului critic și/sau a valorii lor strategice, care să reflecte întregul lanț valoric al materiilor prime, cerințele în materie de prelucrare și disponibilitatea substituenților. Reprezentanții industriei și experții ar trebui consultați periodic și ar trebui asigurat un dialog funcțional și deschis între Comisie și industrie. |
| --- | --- |

11.

Evaluarea ar trebui să reflecte prioritățile și nevoile UE pentru tranziția energetică, eventual până în 2030, și să includă materiale pentru care nu există în prezent niciun risc aparent de întrerupere a aprovizionării, dar care fac obiectul unei cereri ridicate în sectoare esențiale pentru obiectivele de decarbonizare ale UE și pentru tranziția verde și cea digitală sau care sunt considerate minerale esențiale. Accentul pus pe aceste agende prioritare ar trebui, de asemenea, să acopere în mod adecvat lanțurile valorice de bază, cum ar fi securitatea alimentară sau sectorul medical. Identificarea materialelor care urmează să fie incluse în diferitele liste ar trebui să se bazeze întotdeauna pe o analiză detaliată, transparentă și clar definită pentru evaluarea caracterului critic și/sau a valorii lor strategice, care să reflecte întregul lanț valoric al materiilor prime, cerințele în materie de prelucrare și disponibilitatea substituenților. Reprezentanții industriei și experții ar trebui consultați periodic și ar trebui asigurat un dialog funcțional și deschis între Comisie și industrie.

Asigurarea accesului la prețuri competitive la energie și la finanțare mai specifică pentru industriile UE

Asigurarea accesului la prețuri competitive la energie și la finanțare mai specifică pentru industriile UE

| 12. | Actuala criză energetică a avut un impact critic asupra tuturor întreprinderilor din UE, dar în special asupra industriilor mari consumatoare de energie, inclusiv asupra sectorului extractiv și asupra reciclării. Este necesar un răspuns coordonat al UE pentru a asigura buna funcționare a pieței energetice a UE. Succesul oricărei politici a UE privind materiile prime critice depinde de accesul fiabil la cantități suficiente de energie electrică fără combustibili fosili, la prețuri competitive. Comitetul ar saluta o reformă a cadrelor de finanțare disponibile, care să reflecte ambițiile Legii SUA privind reducerea inflației (IRA) – o finanțare care să vizeze mai mult faza de comercializare și care să acopere cheltuielile de funcționare, spre deosebire de actuala prioritate de finanțare a UE pentru faza de C&D a noilor proiecte strategice. Deși este important să se pună accentul pe tehnologiile inovatoare și pe cercetare, produsele rezultate ar trebui, de asemenea, să fie sprijinite în mod adecvat în faza de comercializare. |
| --- | --- |

12.

Actuala criză energetică a avut un impact critic asupra tuturor întreprinderilor din UE, dar în special asupra industriilor mari consumatoare de energie, inclusiv asupra sectorului extractiv și asupra reciclării. Este necesar un răspuns coordonat al UE pentru a asigura buna funcționare a pieței energetice a UE. Succesul oricărei politici a UE privind materiile prime critice depinde de accesul fiabil la cantități suficiente de energie electrică fără combustibili fosili, la prețuri competitive. Comitetul ar saluta o reformă a cadrelor de finanțare disponibile, care să reflecte ambițiile Legii SUA privind reducerea inflației (IRA) – o finanțare care să vizeze mai mult faza de comercializare și care să acopere cheltuielile de funcționare, spre deosebire de actuala prioritate de finanțare a UE pentru faza de C&D a noilor proiecte strategice. Deși este important să se pună accentul pe tehnologiile inovatoare și pe cercetare, produsele rezultate ar trebui, de asemenea, să fie sprijinite în mod adecvat în faza de comercializare.

| 13. | Ambiția Comisiei de a accelera procedurile de autorizare este foarte binevenită și ar trebui să se acorde prioritate atingerii unei durate maxime de 12-18 luni pentru astfel de proceduri. Proiectele noi, esențiale ar trebui evaluate în ritm accelerat și ar trebui stabilite termene stricte pentru durata maximă a procedurilor de autorizare/acordare a licențelor. Orice reformă a procedurilor de autorizare ar trebui să vizeze reducerea duratei și a complexității acestora, menținând totodată rigurozitatea standardelor MSG. Accelerarea procedurii de autorizare trebuie asigurată, de asemenea, prin consolidarea mecanismului ghișeului unic. Acesta din urmă trebuie încadrat în termene predefinite pentru ca procedura de autorizare centralizată să devină mai eficace și mai puțin împovărătoare. Dispozițiile reformate în materie de autorizare ar trebui să se aplice instalațiilor de explorare, minerit, rafinare, prelucrare și reciclare și ar trebui să ofere suficientă certitudine în materie de reglementare în ceea ce privește rezultatele lor. În plus, orice noi cerințe de raportare sau de audit din Actul privind materiile prime ar trebui limitate la strictul necesar, astfel încât să nu impună sarcini administrative suplimentare întreprinderilor din UE, indiferent de dimensiunea lor. Comitetul pentru materii prime critice planificat joacă un rol esențial în sprijinirea punerii în aplicare a Actului privind materiile prime, inclusiv a procedurilor de autorizare. În acest scop, pentru a se asigura eficacitatea sarcinilor sale de monitorizare, este recomandabil să se includă în comitet nu numai reprezentanți instituționali, ci și experți tehnici independenți din domeniu. |
| --- | --- |

13.

Ambiția Comisiei de a accelera procedurile de autorizare este foarte binevenită și ar trebui să se acorde prioritate atingerii unei durate maxime de 12-18 luni pentru astfel de proceduri. Proiectele noi, esențiale ar trebui evaluate în ritm accelerat și ar trebui stabilite termene stricte pentru durata maximă a procedurilor de autorizare/acordare a licențelor. Orice reformă a procedurilor de autorizare ar trebui să vizeze reducerea duratei și a complexității acestora, menținând totodată rigurozitatea standardelor MSG. Accelerarea procedurii de autorizare trebuie asigurată, de asemenea, prin consolidarea mecanismului ghișeului unic. Acesta din urmă trebuie încadrat în termene predefinite pentru ca procedura de autorizare centralizată să devină mai eficace și mai puțin împovărătoare. Dispozițiile reformate în materie de autorizare ar trebui să se aplice instalațiilor de explorare, minerit, rafinare, prelucrare și reciclare și ar trebui să ofere suficientă certitudine în materie de reglementare în ceea ce privește rezultatele lor. În plus, orice noi cerințe de raportare sau de audit din Actul privind materiile prime ar trebui limitate la strictul necesar, astfel încât să nu impună sarcini administrative suplimentare întreprinderilor din UE, indiferent de dimensiunea lor. Comitetul pentru materii prime critice planificat joacă un rol esențial în sprijinirea punerii în aplicare a Actului privind materiile prime, inclusiv a procedurilor de autorizare. În acest scop, pentru a se asigura eficacitatea sarcinilor sale de monitorizare, este recomandabil să se includă în comitet nu numai reprezentanți instituționali, ci și experți tehnici independenți din domeniu.

Abordarea practicilor comerciale neloiale și a restricțiilor

Abordarea practicilor comerciale neloiale și a restricțiilor

| 14. | În pofida obiectivelor ambițioase ale Actului european privind materiile prime critice, există limitări naturale în ceea ce privește disponibilitatea anumitor materii prime în UE și, prin urmare, importurile vor rămâne esențiale pentru tranziția către o economie verde și digitală. |
| --- | --- |

14.

În pofida obiectivelor ambițioase ale Actului european privind materiile prime critice, există limitări naturale în ceea ce privește disponibilitatea anumitor materii prime în UE și, prin urmare, importurile vor rămâne esențiale pentru tranziția către o economie verde și digitală.

| 15. | Vor trebui menținute măsuri eficace de apărare comercială pentru a oferi protecție noilor investiții europene și pentru a asigura condiții de concurență echitabile cu țările terțe. O modernizare a măsurilor de apărare comercială ale UE este necesară pentru a se asigura protecția împotriva dumpingului din țările terțe. În special, UE ar trebui să urmărească să asigure o punere în aplicare mai rapidă a măsurilor de apărare comercială pentru a combate importurile neloiale, să desfășoare anchete mai rapide și mai eficiente și să permită punerea în aplicare pe scară largă a măsurilor provizorii într-un stadiu timpuriu. |
| --- | --- |

15.

Vor trebui menținute măsuri eficace de apărare comercială pentru a oferi protecție noilor investiții europene și pentru a asigura condiții de concurență echitabile cu țările terțe. O modernizare a măsurilor de apărare comercială ale UE este necesară pentru a se asigura protecția împotriva dumpingului din țările terțe. În special, UE ar trebui să urmărească să asigure o punere în aplicare mai rapidă a măsurilor de apărare comercială pentru a combate importurile neloiale, să desfășoare anchete mai rapide și mai eficiente și să permită punerea în aplicare pe scară largă a măsurilor provizorii într-un stadiu timpuriu.

| 16. | Acțiunea UE în domeniul politicii comerciale ar trebui să fie complementară obiectivelor Actului european privind materiile prime critice și ale politicilor conexe, incluzând drepturile sociale, și ar trebui să acorde prioritate încheierii rapide a acordurilor de liber schimb (ALS) cu țările bogate în resurse (Australia, Indonezia etc.) care sunt în prezent în curs de negociere sau în așteptarea ratificării. În ceea ce privește ALS deja încheiate, dispozițiile existente relevante pentru energie și materiile prime ar trebui evaluate și consolidate, acolo unde este posibil. De asemenea, ar trebui să se acorde atenție coerenței politicii comerciale și normelor vamale/regulilor de origine aplicabile materiilor prime, precum și aspectelor specifice legate de eludarea sancțiunilor aplicabile materiilor prime. |
| --- | --- |

16.

Acțiunea UE în domeniul politicii comerciale ar trebui să fie complementară obiectivelor Actului european privind materiile prime critice și ale politicilor conexe, incluzând drepturile sociale, și ar trebui să acorde prioritate încheierii rapide a acordurilor de liber schimb (ALS) cu țările bogate în resurse (Australia, Indonezia etc.) care sunt în prezent în curs de negociere sau în așteptarea ratificării. În ceea ce privește ALS deja încheiate, dispozițiile existente relevante pentru energie și materiile prime ar trebui evaluate și consolidate, acolo unde este posibil. De asemenea, ar trebui să se acorde atenție coerenței politicii comerciale și normelor vamale/regulilor de origine aplicabile materiilor prime, precum și aspectelor specifice legate de eludarea sancțiunilor aplicabile materiilor prime.

Prioritizarea materiilor prime critice și strategice în legislația privind reciclarea și deșeurile și sprijinirea piețelor materiilor prime secundare

Prioritizarea materiilor prime critice și strategice în legislația privind reciclarea și deșeurile și sprijinirea piețelor materiilor prime secundare

| 17. | Reciclarea este importantă pentru consolidarea autonomiei strategice a UE. UE ar trebui să sprijine industria sa de tratare și prelucrare a deșeurilor prin pregătirea materiilor prime secundare pentru a fi reciclate în procesele de producție și să modifice legislația existentă privind deșeurile, astfel încât să acorde prioritate reciclării și circularității materiilor prime critice și strategice cu potențialul tehnic și economic de reciclare cel mai mare (fezabilitate). De asemenea, ar trebui să sprijine piețele secundare de materii prime. În ceea ce privește materiile prime secundare, CESE sugerează că ar trebui luate măsuri pentru a crea piețe funcționale și a reduce la minimum scurgerile de deșeuri. |
| --- | --- |

17.

Reciclarea este importantă pentru consolidarea autonomiei strategice a UE. UE ar trebui să sprijine industria sa de tratare și prelucrare a deșeurilor prin pregătirea materiilor prime secundare pentru a fi reciclate în procesele de producție și să modifice legislația existentă privind deșeurile, astfel încât să acorde prioritate reciclării și circularității materiilor prime critice și strategice cu potențialul tehnic și economic de reciclare cel mai mare (fezabilitate). De asemenea, ar trebui să sprijine piețele secundare de materii prime. În ceea ce privește materiile prime secundare, CESE sugerează că ar trebui luate măsuri pentru a crea piețe funcționale și a reduce la minimum scurgerile de deșeuri.

| 18. | Materiile prime secundare pot contribui la reducerea dependenței de anumite materii prime critice și, prin urmare, ar trebui să fie luate în considerare în domeniul de aplicare a Actului european privind materiile prime critice. De exemplu, reciclarea eficientă a deșeurilor feroase poate reduce necesarul de aprovizionare cu materii prime pentru fabricarea metalelor. Se preconizează că cantitatea de deșeuri feroase va deveni insuficientă înainte de 2030, ceea ce va duce la o posibilă întrerupere a aprovizionării, deși este un ingredient esențial pentru tranziția energetică. |
| --- | --- |

18.

Materiile prime secundare pot contribui la reducerea dependenței de anumite materii prime critice și, prin urmare, ar trebui să fie luate în considerare în domeniul de aplicare a Actului european privind materiile prime critice. De exemplu, reciclarea eficientă a deșeurilor feroase poate reduce necesarul de aprovizionare cu materii prime pentru fabricarea metalelor. Se preconizează că cantitatea de deșeuri feroase va deveni insuficientă înainte de 2030, ceea ce va duce la o posibilă întrerupere a aprovizionării, deși este un ingredient esențial pentru tranziția energetică.

| 19. | Actul european privind materiile prime critice ar trebui să asigure accesul la toate materiile critice pentru industrie și vehiculele electrice. Printre acestea se numără nu numai pământurile rare, manganul, materiile esențiale pentru tranziția verde, inclusiv oțelul, aluminiul și cuprul, mineralele industriale, grafitul sau nichelul, ci și materiile prime secundare. Metalele sunt factori determinanți esențiali ai infrastructurii pentru tranziția verde, iar acești factori determinanți ar trebui să fie identificați în mod corespunzător și ar trebui să li se acorde atenția cuvenită în Actul european privind materiile prime critice, de-a lungul întregului lor lanț valoric. |
| --- | --- |

19.

Actul european privind materiile prime critice ar trebui să asigure accesul la toate materiile critice pentru industrie și vehiculele electrice. Printre acestea se numără nu numai pământurile rare, manganul, materiile esențiale pentru tranziția verde, inclusiv oțelul, aluminiul și cuprul, mineralele industriale, grafitul sau nichelul, ci și materiile prime secundare. Metalele sunt factori determinanți esențiali ai infrastructurii pentru tranziția verde, iar acești factori determinanți ar trebui să fie identificați în mod corespunzător și ar trebui să li se acorde atenția cuvenită în Actul european privind materiile prime critice, de-a lungul întregului lor lanț valoric.

Studiile economice și de mediu privind impactul poluării generate de extracția materiilor prime critice: coordonarea cu dispozițiile privind ajutoarele de stat

Studiile economice și de mediu privind impactul poluării generate de extracția materiilor prime critice: coordonarea cu dispozițiile privind ajutoarele de stat

| 20. | Având în vedere gradul de incertitudine cu privire la prezența efectivă a materiilor prime critice în UE, riscul pe care îl implică demararea proiectelor de explorare și extracție pe teritoriul UE va fi asumat în mod rezonabil numai dacă ele beneficiază de sprijin financiar prin finanțare publică. Întrucât Actul european privind materiile prime critice impune, de asemenea, ca astfel de campanii să fie în conformitate cu obiectivele Pactului verde, CESE sugerează ca finanțarea publică să fie acordată mai ușor dacă extracțiile se bazează pe studii economice și de mediu preliminare care evaluează impactul poluării generate de extracția de materii prime critice. |
| --- | --- |

20.

Având în vedere gradul de incertitudine cu privire la prezența efectivă a materiilor prime critice în UE, riscul pe care îl implică demararea proiectelor de explorare și extracție pe teritoriul UE va fi asumat în mod rezonabil numai dacă ele beneficiază de sprijin financiar prin finanțare publică. Întrucât Actul european privind materiile prime critice impune, de asemenea, ca astfel de campanii să fie în conformitate cu obiectivele Pactului verde, CESE sugerează ca finanțarea publică să fie acordată mai ușor dacă extracțiile se bazează pe studii economice și de mediu preliminare care evaluează impactul poluării generate de extracția de materii prime critice.

| 21. | În cazul în care astfel de studii preliminare nu intră în domeniul de aplicare al proiectelor strategice avute în vedere în cadrul Actului european privind materiile prime critice, finanțarea lor publică ar trebui încurajată prin coordonarea cu normele privind ajutoarele de stat și, mai precis, cu modificarea recent adoptată în 2023 a RGECA privind Pactul verde. Aceste studii preliminare sunt într-adevăr calificate drept „ajutor de mediu” sau „ajutor CDI” și, atunci când implică mai multe state membre, drept „proiecte importante de interes european comun” (PIIEC). |
| --- | --- |

21.

În cazul în care astfel de studii preliminare nu intră în domeniul de aplicare al proiectelor strategice avute în vedere în cadrul Actului european privind materiile prime critice, finanțarea lor publică ar trebui încurajată prin coordonarea cu normele privind ajutoarele de stat și, mai precis, cu modificarea recent adoptată în 2023 a RGECA privind Pactul verde. Aceste studii preliminare sunt într-adevăr calificate drept „ajutor de mediu” sau „ajutor CDI” și, atunci când implică mai multe state membre, drept „proiecte importante de interes european comun” (PIIEC).

| 22. | Coordonarea eficace cu măsurile UE privind ajutoarele de stat aflate deja într-o etapă preliminară de C&D poate, într-adevăr, să garanteze că finanțarea publică care sprijină punerea în aplicare ulterioară a proiectelor strategice este direcționată în mod eficace către obiective durabile, garantând totodată, în cazul specific al PIIEC, că acestea urmăresc un rezultat coordonat. Mecanismele de finanțare publică (de exemplu, accelerarea și facilitarea accesului la mecanisme financiare, cum ar fi împrumuturile/garanțiile de împrumut/granturile) pot fi, de asemenea, introduse numai în ceea ce privește investițiile realizate de întreprinderile din UE în cadrul proiectelor ALS. |
| --- | --- |

22.

Coordonarea eficace cu măsurile UE privind ajutoarele de stat aflate deja într-o etapă preliminară de C&D poate, într-adevăr, să garanteze că finanțarea publică care sprijină punerea în aplicare ulterioară a proiectelor strategice este direcționată în mod eficace către obiective durabile, garantând totodată, în cazul specific al PIIEC, că acestea urmăresc un rezultat coordonat. Mecanismele de finanțare publică (de exemplu, accelerarea și facilitarea accesului la mecanisme financiare, cum ar fi împrumuturile/garanțiile de împrumut/granturile) pot fi, de asemenea, introduse numai în ceea ce privește investițiile realizate de întreprinderile din UE în cadrul proiectelor ALS.

Instrumentele antitrust: Regulamentul privind fuziunile vizând favorizarea campionilor UE în ceea ce privește reciclarea și extracția materiilor prime critice

Instrumentele antitrust: Regulamentul privind fuziunile vizând favorizarea campionilor UE în ceea ce privește reciclarea și extracția materiilor prime critice

| 23. | Luând în considerare, drept condiții prealabile necesare, atât disponibilitatea încă neexplorată a materiilor prime critice în UE, cât și investițiile substanțiale necesare pentru punerea în aplicare a unui lanț de aprovizionare cu materii prime critice sigur și durabil, ar putea fi recomandabil să se adapteze unele dintre instrumentele antitrust ale UE pentru a facilita atingerea obiectivelor stabilite în cadrul Actului european privind materiile prime critice, evitând totodată denaturările nejustificate ale concurenței pe piața internă [de exemplu, ar putea fi util ca cadrul de control al fuziunilor să fie aplicat într-un mod mai flexibil și orientat către durabilitate, ținând seama nu numai de obiectivele Pactului verde (astfel cum preconizează deja Comisia Europeană), ci și de obiectivele Actului european privind materiile prime critice. |
| --- | --- |

23.

Luând în considerare, drept condiții prealabile necesare, atât disponibilitatea încă neexplorată a materiilor prime critice în UE, cât și investițiile substanțiale necesare pentru punerea în aplicare a unui lanț de aprovizionare cu materii prime critice sigur și durabil, ar putea fi recomandabil să se adapteze unele dintre instrumentele antitrust ale UE pentru a facilita atingerea obiectivelor stabilite în cadrul Actului european privind materiile prime critice, evitând totodată denaturările nejustificate ale concurenței pe piața internă [de exemplu, ar putea fi util ca cadrul de control al fuziunilor să fie aplicat într-un mod mai flexibil și orientat către durabilitate, ținând seama nu numai de obiectivele Pactului verde (astfel cum preconizează deja Comisia Europeană), ci și de obiectivele Actului european privind materiile prime critice.

| 24. | Prin urmare, ar fi recomandabil să se evalueze fuziunile din perspectiva proiectelor strategice care urmează să fie puse în aplicare în cadrul Actului european privind materiile prime, pentru a se ajunge la un echilibru adecvat între diferitele interese aflate în joc. |
| --- | --- |

24.

Prin urmare, ar fi recomandabil să se evalueze fuziunile din perspectiva proiectelor strategice care urmează să fie puse în aplicare în cadrul Actului european privind materiile prime, pentru a se ajunge la un echilibru adecvat între diferitele interese aflate în joc.

| 25. | Prin urmare, autorităților din domeniul concurenței li se poate solicita să ia în considerare noi tipuri de creșteri ale eficienței, și anume reducerea întreruperilor în aprovizionare și creșterea gradului de pregătire a industriei în cazul unor deficite externe de materii prime critice. Astfel de evaluări ar trebui, de asemenea, să analizeze obiectivul Comisiei de a agrega cererea cumpărătorilor interesați de materii prime critice și, în cele din urmă, să contribuie la reducerea prețurilor actuale ridicate. |
| --- | --- |

25.

Prin urmare, autorităților din domeniul concurenței li se poate solicita să ia în considerare noi tipuri de creșteri ale eficienței, și anume reducerea întreruperilor în aprovizionare și creșterea gradului de pregătire a industriei în cazul unor deficite externe de materii prime critice. Astfel de evaluări ar trebui, de asemenea, să analizeze obiectivul Comisiei de a agrega cererea cumpărătorilor interesați de materii prime critice și, în cele din urmă, să contribuie la reducerea prețurilor actuale ridicate.

Angajamentul internațional și diversificarea resurselor: implicarea țărilor candidate și coordonarea cu cooperarea bilaterală în cadrul forurilor internaționale

Angajamentul internațional și diversificarea resurselor: implicarea țărilor candidate și coordonarea cu cooperarea bilaterală în cadrul forurilor internaționale

| 26. | În conformitate cu obiectivul Comisiei de a diversifica sursele externe de materii prime critice, CESE recomandă explorarea unor căi pentru parteneriate și acorduri de cooperare specifice, inclusiv cu țările candidate. Astfel de parteneriate pot include proiecte finanțate de UE pentru a dezvolta campanii de extracție în situri noi selectate și/sau în situri miniere abandonate, în conformitate cu proiectele strategice care vor fi lansate în statele membre ale UE în temeiul noilor propuneri ale Comisiei. |
| --- | --- |

26.

În conformitate cu obiectivul Comisiei de a diversifica sursele externe de materii prime critice, CESE recomandă explorarea unor căi pentru parteneriate și acorduri de cooperare specifice, inclusiv cu țările candidate. Astfel de parteneriate pot include proiecte finanțate de UE pentru a dezvolta campanii de extracție în situri noi selectate și/sau în situri miniere abandonate, în conformitate cu proiectele strategice care vor fi lansate în statele membre ale UE în temeiul noilor propuneri ale Comisiei.

| 27. | Astfel de parteneriate pot face obiectul angajamentelor țărilor candidate de a-și alinia politicile de mediu la acquis-ul UE într-un mod mai rapid. Includerea unor astfel de parteneriate în cadrul negocierilor de aderare în curs este de așteptat să aibă un dublu beneficiu pentru UE în ansamblu, prin creșterea șanselor ca sursele interne de materii prime critice să se multiplice în viitor și prin facilitarea respectării de către țările candidate a legislației UE în materie de mediu (de exemplu, în domeniul deșeurilor, al apei, al poluării industriale și al calității aerului). |
| --- | --- |

27.

Astfel de parteneriate pot face obiectul angajamentelor țărilor candidate de a-și alinia politicile de mediu la acquis-ul UE într-un mod mai rapid. Includerea unor astfel de parteneriate în cadrul negocierilor de aderare în curs este de așteptat să aibă un dublu beneficiu pentru UE în ansamblu, prin creșterea șanselor ca sursele interne de materii prime critice să se multiplice în viitor și prin facilitarea respectării de către țările candidate a legislației UE în materie de mediu (de exemplu, în domeniul deșeurilor, al apei, al poluării industriale și al calității aerului).

| 28. | Actul european privind materiile prime critice va fi coordonat nu numai cu alte politici ale UE și cu acțiuni comerciale internaționale, ci și cu cooperarea bilaterală pusă în aplicare de UE în cadrul forurilor internaționale [și anume, cooperarea UE-SUA în foruri precum Parteneriatul pentru securitatea mineralelor (Minerals Security Partnership – MSP), Conferința privind materialele și mineralele critice și Grupul de lucru pentru minerale critice al Agenției Internaționale a Energiei, consolidat recent de Consiliul pentru energie UE-SUA]. |
| --- | --- |

28.

Actul european privind materiile prime critice va fi coordonat nu numai cu alte politici ale UE și cu acțiuni comerciale internaționale, ci și cu cooperarea bilaterală pusă în aplicare de UE în cadrul forurilor internaționale [și anume, cooperarea UE-SUA în foruri precum Parteneriatul pentru securitatea mineralelor (Minerals Security Partnership – MSP), Conferința privind materialele și mineralele critice și Grupul de lucru pentru minerale critice al Agenției Internaționale a Energiei, consolidat recent de Consiliul pentru energie UE-SUA].

| 29. | Actul european privind materiile prime critice va oferi UE nu numai o autonomie internă în ceea ce privește materiile prime critice, ci și autonomia externă de a stabili noi standarde pe scena mondială în ceea ce privește asigurarea securității și durabilității lanțurilor lor de aprovizionare relative. Un rol normativ pentru UE pe scena mondială va spori și mai mult șansele de a atinge obiectivele generale stabilite în cadrul propunerii Comisiei de combatere a practicilor comerciale poluante și neloiale legate de materiile prime critice în întreaga lume. |
| --- | --- |

29.

Actul european privind materiile prime critice va oferi UE nu numai o autonomie internă în ceea ce privește materiile prime critice, ci și autonomia externă de a stabili noi standarde pe scena mondială în ceea ce privește asigurarea securității și durabilității lanțurilor lor de aprovizionare relative. Un rol normativ pentru UE pe scena mondială va spori și mai mult șansele de a atinge obiectivele generale stabilite în cadrul propunerii Comisiei de combatere a practicilor comerciale poluante și neloiale legate de materiile prime critice în întreaga lume.

Obiectivele pe termen lung în raport cu obiectivele pe termen scurt în evaluarea coerenței cu alte politici ale UE: găsirea echilibrului (de mediu) adecvat

Obiectivele pe termen lung în raport cu obiectivele pe termen scurt în evaluarea coerenței cu alte politici ale UE: găsirea echilibrului (de mediu) adecvat

| 30. | În concluzie, nu se poate exclude faptul că, pe termen lung, punerea în aplicare efectivă a Actului european privind materiile prime critice ar putea necesita, pe termen scurt, o remodelare a anumitor obiective specifice ale Pactului verde strâns legate de acest act. Într-adevăr, perspectiva unei UE (aproape) autonome, chiar dacă necesită mai mult timp pentru a fi pe deplin eficace, poate, în cele din urmă, să facă obiectivele de durabilitate/neutralitate climatică mai ușor realizabile pe termen lung (având în vedere și poluarea relativ mai mare cauzată de metodele actuale de extracție a materialelor în unele țări în curs de dezvoltare). |
| --- | --- |

30.

În concluzie, nu se poate exclude faptul că, pe termen lung, punerea în aplicare efectivă a Actului european privind materiile prime critice ar putea necesita, pe termen scurt, o remodelare a anumitor obiective specifice ale Pactului verde strâns legate de acest act. Într-adevăr, perspectiva unei UE (aproape) autonome, chiar dacă necesită mai mult timp pentru a fi pe deplin eficace, poate, în cele din urmă, să facă obiectivele de durabilitate/neutralitate climatică mai ușor realizabile pe termen lung (având în vedere și poluarea relativ mai mare cauzată de metodele actuale de extracție a materialelor în unele țări în curs de dezvoltare).

III.   PROPUNERI DE AMENDAMENTE LA COM(2023) 160 final

PROPUNERI DE AMENDAMENTE LA COM(2023) 160 final

Recomandarea de amendament 1

Recomandarea de amendament 1

Considerentul 29

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament CESE |
| --- | --- |
| (29) | Investițiile private realizate de întreprinderi, investitori financiari și achizitori sunt esențiale. În cazul în care nu sunt suficiente doar investițiile private, implementarea efectivă a proiectelor de-a lungul lanțului valoric al materiilor prime critice poate necesita sprijin public, de exemplu sub formă de garanții, împrumuturi sau investiții de capital sau cvasicapital. Acest sprijin public poate constitui ajutor de stat. Ajutorul trebuie să aibă un efect stimulativ și să fie necesar, adecvat și proporțional. Orientările existente privind ajutoarele de stat, care au făcut recent obiectul unei revizuiri aprofundate în conformitate cu obiectivele dublei tranziții, oferă posibilități ample de sprijinire a investițiilor de-a lungul lanțului valoric al materiilor prime critice, sub rezerva anumitor condiții. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament CESE

(29)

Investițiile private realizate de întreprinderi, investitori financiari și achizitori sunt esențiale. În cazul în care nu sunt suficiente doar investițiile private, implementarea efectivă a proiectelor de-a lungul lanțului valoric al materiilor prime critice poate necesita sprijin public, de exemplu sub formă de garanții, împrumuturi sau investiții de capital sau cvasicapital. Acest sprijin public poate constitui ajutor de stat. Ajutorul trebuie să aibă un efect stimulativ și să fie necesar, adecvat și proporțional. Orientările existente privind ajutoarele de stat, care au făcut recent obiectul unei revizuiri aprofundate în conformitate cu obiectivele dublei tranziții, oferă posibilități ample de sprijinire a investițiilor de-a lungul lanțului valoric al materiilor prime critice, sub rezerva anumitor condiții.

| (29) | Investițiile private realizate de întreprinderi, investitori financiari și achizitori sunt esențiale. În cazul în care nu sunt suficiente doar investițiile private, implementarea efectivă a proiectelor de-a lungul lanțului valoric al materiilor prime critice poate necesita sprijin public, de exemplu sub formă de garanții, împrumuturi sau investiții de capital sau cvasicapital. Acest sprijin public poate constitui ajutor de stat. Ajutorul trebuie să aibă un efect stimulativ și să fie necesar, adecvat și proporțional. Orientările existente privind ajutoarele de stat, care au făcut recent obiectul unei revizuiri aprofundate în conformitate cu obiectivele dublei tranziții, oferă posibilități ample de sprijinire a investițiilor de-a lungul lanțului valoric al materiilor prime critice, sub rezerva anumitor condiții.
  Comisia și statele membre ar trebui să ofere mai multă claritate cu privire la modul în care vor fi utilizate normele privind ajutoarele de stat și să introducă mecanisme de acordare de granturi, împrumuturi și credite fiscale pentru a sprijini capacitățile industriale existente în UE și crearea de noi instalații în UE și în țările terțe partenere de încredere. Acestea ar trebui să se concentreze atât asupra cheltuielilor operaționale, cât și asupra cheltuielilor de capital. |
| --- | --- |

(29)

Investițiile private realizate de întreprinderi, investitori financiari și achizitori sunt esențiale. În cazul în care nu sunt suficiente doar investițiile private, implementarea efectivă a proiectelor de-a lungul lanțului valoric al materiilor prime critice poate necesita sprijin public, de exemplu sub formă de garanții, împrumuturi sau investiții de capital sau cvasicapital. Acest sprijin public poate constitui ajutor de stat. Ajutorul trebuie să aibă un efect stimulativ și să fie necesar, adecvat și proporțional. Orientările existente privind ajutoarele de stat, care au făcut recent obiectul unei revizuiri aprofundate în conformitate cu obiectivele dublei tranziții, oferă posibilități ample de sprijinire a investițiilor de-a lungul lanțului valoric al materiilor prime critice, sub rezerva anumitor condiții.
  Comisia și statele membre ar trebui să ofere mai multă claritate cu privire la modul în care vor fi utilizate normele privind ajutoarele de stat și să introducă mecanisme de acordare de granturi, împrumuturi și credite fiscale pentru a sprijini capacitățile industriale existente în UE și crearea de noi instalații în UE și în țările terțe partenere de încredere. Acestea ar trebui să se concentreze atât asupra cheltuielilor operaționale, cât și asupra cheltuielilor de capital.

Comisia și statele membre ar trebui să ofere mai multă claritate cu privire la modul în care vor fi utilizate normele privind ajutoarele de stat și să introducă mecanisme de acordare de granturi, împrumuturi și credite fiscale pentru a sprijini capacitățile industriale existente în UE și crearea de noi instalații în UE și în țările terțe partenere de încredere. Acestea ar trebui să se concentreze atât asupra cheltuielilor operaționale, cât și asupra cheltuielilor de capital.

Expunere de motive

Expunere de motive

Măsurile actuale preconizate privind ajutoarele de stat sunt neclare și nu dispun de mecanisme de sprijinire a capacităților industriale existente care au fost afectate în mod semnificativ de creșterea prețurilor la energie și a creării de noi instalații pentru materii prime critice în UE și în afara acesteia.

Recomandarea de amendament 2

Recomandarea de amendament 2

Articolul 1 alineatul (2), litera (a) (literă nouă)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament CESE |
| --- | --- |
| | (a) | stabilirea unei metodologii transparente și clar definite pentru evaluarea materiilor care urmează să fie incluse în lista materiilor prime strategice, inclusiv prin utilizarea fișelor tehnice, similară metodologiei aplicate listei materiilor prime critice. Viitoarele liste de materii prime strategice și materii prime critice ar trebui să fie însoțite de o evaluare a impactului legislației UE existente și a impactului pe care aceasta îl are asupra materiilor incluse în listele respective. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament CESE

(a)

stabilirea unei metodologii transparente și clar definite pentru evaluarea materiilor care urmează să fie incluse în lista materiilor prime strategice, inclusiv prin utilizarea fișelor tehnice, similară metodologiei aplicate listei materiilor prime critice. Viitoarele liste de materii prime strategice și materii prime critice ar trebui să fie însoțite de o evaluare a impactului legislației UE existente și a impactului pe care aceasta îl are asupra materiilor incluse în listele respective.

stabilirea unei metodologii transparente și clar definite pentru evaluarea materiilor care urmează să fie incluse în lista materiilor prime strategice, inclusiv prin utilizarea fișelor tehnice, similară metodologiei aplicate listei materiilor prime critice. Viitoarele liste de materii prime strategice și materii prime critice ar trebui să fie însoțite de o evaluare a impactului legislației UE existente și a impactului pe care aceasta îl are asupra materiilor incluse în listele respective.

Expunere de motive

Expunere de motive

Materiile prime critice sunt analizate printr-o evaluare a caracterului lor critic bazată pe o metodologie specifică, care include un proces de validare îndelungat și aprofundat, cu sprijinul experților externi, al reprezentanților industriei și al institutelor de cercetare. Dimpotrivă, identificarea materiilor prime strategice nu s-a bazat pe o metodologie publicată și nici nu a inclus consultări prealabile. Includerea materiilor prime strategice în lista materiilor prime critice (anexa 2) implică faptul că toate materiile au atins pragurile stabilite de metodologia privind materiile prime critice, ceea ce induce în eroare.

Recomandarea de amendament 3

Recomandarea de amendament 3

Articolul 1 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament CESE |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care, pe baza raportului menționat la articolul 42, Comisia concluzionează că este probabil ca Uniunea să nu atingă obiectivele stabilite la alineatul (2), aceasta
  evaluează fezabilitatea și proporționalitatea propunerii de măsuri sau a exercitării competențelor sale la nivelul Uniunii pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor respective
  . | (3)   În cazul în care, pe baza raportului menționat la articolul 42, Comisia concluzionează că este probabil ca Uniunea să nu atingă obiectivele stabilite la alineatul (2), aceasta
  permite un anumit nivel de flexibilitate pentru a reflecta cel mai bine unicitatea lanțului valoric al materiei prime vizate, întrucât fiecare materie are proprietăți și provocări specifice legate de sursele de aprovizionare, prelucrarea și reciclarea sa
  .
  Ea ar trebui să se concentreze pe menținerea capacităților existente și pe sprijinirea acestora. Ar trebui încurajat un dialog deschis și constant între industrie și factorii de decizie politică pentru a identifica criterii de referință care sunt realiste atât din punct de vedere tehnic, cât și economic, precum și în conformitate cu obiectivele UE. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament CESE

3.   În cazul în care, pe baza raportului menționat la articolul 42, Comisia concluzionează că este probabil ca Uniunea să nu atingă obiectivele stabilite la alineatul (2), aceasta
  evaluează fezabilitatea și proporționalitatea propunerii de măsuri sau a exercitării competențelor sale la nivelul Uniunii pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor respective
  .

(3)   În cazul în care, pe baza raportului menționat la articolul 42, Comisia concluzionează că este probabil ca Uniunea să nu atingă obiectivele stabilite la alineatul (2), aceasta
  permite un anumit nivel de flexibilitate pentru a reflecta cel mai bine unicitatea lanțului valoric al materiei prime vizate, întrucât fiecare materie are proprietăți și provocări specifice legate de sursele de aprovizionare, prelucrarea și reciclarea sa
  .
  Ea ar trebui să se concentreze pe menținerea capacităților existente și pe sprijinirea acestora. Ar trebui încurajat un dialog deschis și constant între industrie și factorii de decizie politică pentru a identifica criterii de referință care sunt realiste atât din punct de vedere tehnic, cât și economic, precum și în conformitate cu obiectivele UE.

Expunere de motive

Expunere de motive

Criteriile de referință în ceea ce privește aprovizionarea, prelucrarea și reciclarea sunt prea generale și nerealiste și pot avea consecințe nedorite și negative. Dispozițiile ar trebui analizate cu atenție în raport cu dificultățile economice și tehnice asociate cu punerea lor în aplicare și cu riscul de împovărare excesivă a industriei UE, în special a IMM-urilor.

Recomandarea de amendament 4

Recomandarea de amendament 4

Anexa I

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament CESE |
| --- | --- |
| Următoarele materii prime sunt considerate strategice:






  (a) | Bismut |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament CESE

Următoarele materii prime sunt considerate strategice:

(a)

Bismut

| (b) | Bor –
  de tip metalurgic |
| --- | --- |

(b)

Bor –
  de tip metalurgic

de tip metalurgic

| (c) | Cobalt |
| --- | --- |

(c)

Cobalt

| (d) | Cupru |
| --- | --- |

(d)

Cupru

| (e) | Galiu |
| --- | --- |

(e)

Galiu

| (f) | Germaniu |
| --- | --- |

(f)

Germaniu

| (g) | Litiu –
  grad de puritate pentru baterii |
| --- | --- |

(g)

Litiu –
  grad de puritate pentru baterii

grad de puritate pentru baterii

| (h) | Magneziu
  metalic |
| --- | --- |

(h)

Magneziu
  metalic

metalic

| (i) | Mangan –
  grad de puritate pentru baterii |
| --- | --- |

(i)

Mangan –
  grad de puritate pentru baterii

grad de puritate pentru baterii

| (j) | Grafit
  natural
   –
  grad de puritate pentru baterii |
| --- | --- |

(j)

Grafit
  natural
   –
  grad de puritate pentru baterii

natural

grad de puritate pentru baterii

| (k) | Nichel –
  grad de puritate pentru baterii |
| --- | --- |

(k)

Nichel –
  grad de puritate pentru baterii

grad de puritate pentru baterii

| (l) | Metale din grupa platinei |
| --- | --- |

(l)

Metale din grupa platinei

| (m) | Pământuri rare
  pentru magneți
  (Nd, Pr, Tb, Dy, Gd, Sm și Ce) |
| --- | --- |

(m)

Pământuri rare
  pentru magneți
  (Nd, Pr, Tb, Dy, Gd, Sm și Ce)

pentru magneți

| (n) | Siliciu
  metalic |
| --- | --- |

(n)

Siliciu
  metalic

metalic

| (o) | Titan
  metalic |
| --- | --- |

(o)

Titan
  metalic

metalic

| (p) | Wolfram |
| --- | --- |

(p)

Wolfram

Următoarele materii prime
  primare și secundare
  sunt considerate strategice
  , inclusiv metalele și mineralele purtătoare respective cu care sunt extrase aceste materii prime strategice
  :

primare și secundare

, inclusiv metalele și mineralele purtătoare respective cu care sunt extrase aceste materii prime strategice

| (a) | Bismut |
| --- | --- |

(a)

Bismut

| (b) | Bor |
| --- | --- |

(b)

Bor

| (c) | Cobalt |
| --- | --- |

(c)

Cobalt

| (d) | Cupru |
| --- | --- |

(d)

Cupru

| (da) | Deșeuri feroase (inclusiv inoxidabile) |
| --- | --- |

(da)

Deșeuri feroase (inclusiv inoxidabile)

Deșeuri feroase (inclusiv inoxidabile)

| (e) | Galiu |
| --- | --- |

(e)

Galiu

| (f) | Germaniu |
| --- | --- |

(f)

Germaniu

| (g) | Litiu |
| --- | --- |

(g)

Litiu

| (ga) | Magnezit/magnezie |
| --- | --- |

(ga)

Magnezit/magnezie

Magnezit/magnezie

| (h) | Magneziu |
| --- | --- |

(h)

Magneziu

| (i) | Mangan |
| --- | --- |

(i)

Mangan

| (j) | Grafit |
| --- | --- |

(j)

Grafit

| (k) | Nichel |
| --- | --- |

(k)

Nichel

| (ka) | Fosfor |
| --- | --- |

(ka)

Fosfor

Fosfor

| (kb) | Potasiu |
| --- | --- |

(kb)

Potasiu

Potasiu

| (l) | Metale din grupa platinei |
| --- | --- |

(l)

Metale din grupa platinei

| (m) | Pământuri rare pentru magneți (Nd, Pr, Tb, Dy, Gd, Sm și Ce) |
| --- | --- |

(m)

Pământuri rare pentru magneți (Nd, Pr, Tb, Dy, Gd, Sm și Ce)

| (n) | Siliciu |
| --- | --- |

(n)

Siliciu

| (o) | Titan |
| --- | --- |

(o)

Titan

| (p) | Wolfram |
| --- | --- |

(p)

Wolfram

| (pa) | Zinc |
| --- | --- |

(pa)

Zinc

Zinc

Recomandarea de amendament 5

Recomandarea de amendament 5

Anexa II

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament CESE |
| --- | --- |
| Următoarele materii prime sunt considerate critice:






  (a) | Antimoniu |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament CESE

Următoarele materii prime sunt considerate critice:

(a)

Antimoniu

| (b) | Arsen |
| --- | --- |

(b)

Arsen

| (c) | Bauxită |
| --- | --- |

(c)

Bauxită

| (d) | Baritină |
| --- | --- |

(d)

Baritină

| (e) | Beriliu |
| --- | --- |

(e)

Beriliu

| (f) | Bismut |
| --- | --- |

(f)

Bismut

| (g) | Bor |
| --- | --- |

(g)

Bor

| (h) | Cobalt |
| --- | --- |

(h)

Cobalt

| (i) | Huilă de cocs |
| --- | --- |

(i)

Huilă de cocs

| (j) | Cupru |
| --- | --- |

(j)

Cupru

| (k) | Feldspat |
| --- | --- |

(k)

Feldspat

| (l) | Fluorină |
| --- | --- |

(l)

Fluorină

| (m) | Galiu |
| --- | --- |

(m)

Galiu

| (n) | Germaniu |
| --- | --- |

(n)

Germaniu

| (o) | Hafniu |
| --- | --- |

(o)

Hafniu

| (p) | Heliu |
| --- | --- |

(p)

Heliu

| (q) | Pământuri rare grele |
| --- | --- |

(q)

Pământuri rare grele

| (r) | Pământuri rare ușoare |
| --- | --- |

(r)

Pământuri rare ușoare

| (s) | Litiu |
| --- | --- |

(s)

Litiu

| (t) | Magneziu |
| --- | --- |

(t)

Magneziu

| (u) | Mangan |
| --- | --- |

(u)

Mangan

| (v) | Grafit
  natural |
| --- | --- |

(v)

Grafit
  natural

natural

| (w) | Nichel
  – grad de puritate pentru baterii |
| --- | --- |

(w)

Nichel
  – grad de puritate pentru baterii

– grad de puritate pentru baterii

| (x) | Niobiu |
| --- | --- |

(x)

Niobiu

| (y) | Rocă fosfatică |
| --- | --- |

(y)

Rocă fosfatică

| (z) | Fosfor |
| --- | --- |

(z)

Fosfor

| (aa) | Metale din grupa platinei |
| --- | --- |

(aa)

Metale din grupa platinei

| (bb) | Scandiu |
| --- | --- |

(bb)

Scandiu

| (cc) | Siliciu metalic |
| --- | --- |

(cc)

Siliciu metalic

| (dd) | Stronțiu |
| --- | --- |

(dd)

Stronțiu

| (ee) | Tantal |
| --- | --- |

(ee)

Tantal

| (ff) | Titan metalic |
| --- | --- |

(ff)

Titan metalic

| (gg) | Wolfram |
| --- | --- |

(gg)

Wolfram

| (hh) | Vanadiu |
| --- | --- |

(hh)

Vanadiu

Următoarele materii prime
  primare și secundare
  sunt considerate critice
  , inclusiv metalele și mineralele purtătoare respective cu care sunt extrase aceste materii prime strategice
  :

primare și secundare

, inclusiv metalele și mineralele purtătoare respective cu care sunt extrase aceste materii prime strategice

| (a) | Antimoniu |
| --- | --- |

(a)

Antimoniu

| (b) | Arsen |
| --- | --- |

(b)

Arsen

| (c) | Bauxită |
| --- | --- |

(c)

Bauxită

| (d) | Baritină |
| --- | --- |

(d)

Baritină

| (e) | Beriliu |
| --- | --- |

(e)

Beriliu

| (f) | Bismut |
| --- | --- |

(f)

Bismut

| (g) | Bor |
| --- | --- |

(g)

Bor

| (h) | Cobalt |
| --- | --- |

(h)

Cobalt

| (i) | Huilă de cocs |
| --- | --- |

(i)

Huilă de cocs

| (j) | Cupru |
| --- | --- |

(j)

Cupru

| (k) | Feldspat |
| --- | --- |

(k)

Feldspat

| (ka) | Deșeuri feroase (inclusiv inoxidabile) |
| --- | --- |

(ka)

Deșeuri feroase (inclusiv inoxidabile)

Deșeuri feroase (inclusiv inoxidabile)

| (l) | Fluorină |
| --- | --- |

(l)

Fluorină

| (m) | Galiu |
| --- | --- |

(m)

Galiu

| (n) | Germaniu |
| --- | --- |

(n)

Germaniu

| (o) | Hafniu |
| --- | --- |

(o)

Hafniu

| (p) | Heliu |
| --- | --- |

(p)

Heliu

| (q) | Pământuri rare grele |
| --- | --- |

(q)

Pământuri rare grele

| (r) | Pământuri rare ușoare |
| --- | --- |

(r)

Pământuri rare ușoare

| (s) | Litiu |
| --- | --- |

(s)

Litiu

| (sa) | Magnezit/magnezie |
| --- | --- |

(sa)

Magnezit/magnezie

Magnezit/magnezie

| (t) | Magneziu |
| --- | --- |

(t)

Magneziu

| (u) | Mangan |
| --- | --- |

(u)

Mangan

| (v) | Grafit |
| --- | --- |

(v)

Grafit

| (w) | Nichel |
| --- | --- |

(w)

Nichel

| (x) | Niobiu |
| --- | --- |

(x)

Niobiu

| (y) | Rocă fosfatică |
| --- | --- |

(y)

Rocă fosfatică

| (z) | Fosfor |
| --- | --- |

(z)

Fosfor

| (aa) | Metale din grupa platinei |
| --- | --- |

(aa)

Metale din grupa platinei

| (aaa) | Potasiu |
| --- | --- |

(aaa)

(aaa)

Potasiu

Potasiu

| (bb) | Scandiu |
| --- | --- |

(bb)

Scandiu

| (cc) | Siliciu metalic |
| --- | --- |

(cc)

Siliciu metalic

| (dd) | Stronțiu |
| --- | --- |

(dd)

Stronțiu

| (ee) | Tantal |
| --- | --- |

(ee)

Tantal

| (ff) | Titan metalic |
| --- | --- |

(ff)

Titan metalic

| (gg) | Wolfram |
| --- | --- |

(gg)

Wolfram

| (hh) | Vanadiu |
| --- | --- |

(hh)

Vanadiu

| (ii) | Zinc |
| --- | --- |

(ii)

Zinc

Zinc

Expunere de motive pentru amendamentele 4 și 5

Expunere de motive pentru amendamentele 4 și 5

De obicei, anumite materii pot fi extrase numai împreună cu un alt metal comun, și nu separat – exemple fiind pământurile rare extrase împreună cu minereul de fier. În plus, anumite materii sunt necesare în ecosistemul de producție, rafinare și reciclare a materiilor, de exemplu magnezitul pentru topitorii; fără această materie nu este posibilă reciclarea metalelor/materiilor la temperaturi ridicate. Ar trebui să evităm limitările în acest domeniu (atât pentru materiile prime critice, cât și pentru cele strategice) și să evităm prescrierea unor utilizări specifice pentru anumite materii prime specifice din lanțul valoric. În caz contrar, numai ultima etapă de rafinare ar fi eligibilă, dar nu și extracția.

Tranziția către o economie circulară și cu emisii scăzute de dioxid de carbon face ca materiile prime secundare să fie din ce în ce mai importante, deoarece acestea contribuie la reducerea dependenței de materiile prime virgine, sprijină utilizarea eficientă a resurselor, reducerea deșeurilor și sustenabilitatea. În plus, unele dintre aceste materii sunt esențiale pentru decarbonizarea industriei, tranziția verde și atingerea obiectivelor de zero emisii nete.

Recomandarea de amendament 6

Recomandarea de amendament 6

Articolul 2 punctul 15 (punct nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament CESE |
| --- | --- |
| | 15. | „proiect privind materiile prime strategice” înseamnă orice instalație planificată sau orice extindere sau reafectare semnificativă planificată a unei instalații existente care își desfășoară activitatea în domeniul extracției, prelucrării sau reciclării materiilor prime enumerate în anexa II, inclusiv în cazul în care aceste materii prime apar ca produse secundare ale extracției și prelucrării materiilor prime purtătoare care nu sunt enumerate în anexa I sau II; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament CESE

15.

„proiect privind materiile prime strategice” înseamnă orice instalație planificată sau orice extindere sau reafectare semnificativă planificată a unei instalații existente care își desfășoară activitatea în domeniul extracției, prelucrării sau reciclării materiilor prime enumerate în anexa II, inclusiv în cazul în care aceste materii prime apar ca produse secundare ale extracției și prelucrării materiilor prime purtătoare care nu sunt enumerate în anexa I sau II;

Expunere de motive

Expunere de motive

Materiile prime strategice există adesea ca subproduse ale unui metal (comun) sau mineral purtător. Este necesară o clarificare cu privire la includerea proiectelor de extracție pentru astfel de metale și minerale comune purtătoare în domeniul de aplicare al proiectelor strategice din cadrul Actului privind materiile prime critice.

Recomandarea de amendament 7

Recomandarea de amendament 7

Articolul 3a (articol nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament CESE |
| --- | --- |
| | Articolul 3a



  (1)   
  Materiile prime secundare trebuie luate în considerare în listele de materii prime strategice (anexa I) și critice (anexa II).




  (2)   
  Comisia revizuiește cel puțin o dată la doi ani și, dacă este necesar, actualizează lista materiilor prime secundare strategice și critice, parte a anexei I și a anexei II, luând în considerare rolul lor strategic în decarbonizare și în tranziția verde, creșterea preconizată puternică a cererii sau a deficitului pe plan mondial, dificultățile de sporire a colectării/recuperării în UE și potențialul ridicat de recuperare a materiilor prime critice în UE. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament CESE

Articolul 3a

(1)   
  Materiile prime secundare trebuie luate în considerare în listele de materii prime strategice (anexa I) și critice (anexa II).

(2)   
  Comisia revizuiește cel puțin o dată la doi ani și, dacă este necesar, actualizează lista materiilor prime secundare strategice și critice, parte a anexei I și a anexei II, luând în considerare rolul lor strategic în decarbonizare și în tranziția verde, creșterea preconizată puternică a cererii sau a deficitului pe plan mondial, dificultățile de sporire a colectării/recuperării în UE și potențialul ridicat de recuperare a materiilor prime critice în UE.

Expunere de motive

Expunere de motive

Materiile prime secundare joacă un rol important în decarbonizarea industriilor europene, în special a celor care produc tehnologii strategice pentru tranziția verde și cea digitală. Recunoașterea valorii lor strategice sprijină aprovizionarea responsabilă și reduce extracția de materiale virgine. Ar trebui stabilită o sublistă a materiilor prime secundare strategice în cadrul listei materiilor prime strategice, luând în considerare, printre altele, următoarele criterii: rolul strategic în decarbonizare și în tranziția verde; creșterea preconizată a cererii globale; dificultatea de a colecta, recupera sau recicla în UE; potențialul ridicat de recuperare a materiilor prime critice. Evaluarea ar trebui să țină seama de cele mai recente date disponibile, precum și de evoluția preconizată a cererii și ofertei pe o perioadă de referință adecvată, pentru a aborda viitoarele deficite sau întreruperi ale aprovizionării.

Recomandarea de amendament 8

Recomandarea de amendament 8

Articolul 5 alineatul (1) litera (c)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament CESE |
| --- | --- |
| (c) | proiectul ar urma să fie pus în aplicare în mod sustenabil, în special în ceea ce privește monitorizarea, prevenirea și reducerea la minimum a impactului asupra mediului, utilizarea unor practici responsabile din punct de vedere social, inclusiv respectarea drepturilor omului și a drepturilor lucrătorilor, potențialul de creare de locuri de muncă de calitate și implicarea semnificativă a comunităților locale și a partenerilor sociali relevanți, precum și utilizarea unor practici comerciale transparente cu politici de conformitate adecvate pentru a preveni și a reduce la minimum riscurile de efecte negative asupra bunei funcționări a administrației publice, inclusiv corupția și darea sau luarea de mită; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament CESE

(c)

proiectul ar urma să fie pus în aplicare în mod sustenabil, în special în ceea ce privește monitorizarea, prevenirea și reducerea la minimum a impactului asupra mediului, utilizarea unor practici responsabile din punct de vedere social, inclusiv respectarea drepturilor omului și a drepturilor lucrătorilor, potențialul de creare de locuri de muncă de calitate și implicarea semnificativă a comunităților locale și a partenerilor sociali relevanți, precum și utilizarea unor practici comerciale transparente cu politici de conformitate adecvate pentru a preveni și a reduce la minimum riscurile de efecte negative asupra bunei funcționări a administrației publice, inclusiv corupția și darea sau luarea de mită;

| (c) | proiectul ar urma să fie pus în aplicare în mod sustenabil, în special în ceea ce privește monitorizarea, prevenirea și reducerea la minimum a impactului asupra mediului
  , în special pe termen lung și la scară mondială
  , utilizarea unor practici responsabile din punct de vedere social, inclusiv respectarea drepturilor omului și a drepturilor lucrătorilor, potențialul de creare de locuri de muncă de calitate și implicarea semnificativă a comunităților locale și a partenerilor sociali relevanți, precum și utilizarea unor practici comerciale transparente cu politici de conformitate adecvate pentru a preveni și a reduce la minimum riscurile de efecte negative asupra bunei funcționări a administrației publice, inclusiv corupția și darea sau luarea de mită; |
| --- | --- |

(c)

proiectul ar urma să fie pus în aplicare în mod sustenabil, în special în ceea ce privește monitorizarea, prevenirea și reducerea la minimum a impactului asupra mediului
  , în special pe termen lung și la scară mondială
  , utilizarea unor practici responsabile din punct de vedere social, inclusiv respectarea drepturilor omului și a drepturilor lucrătorilor, potențialul de creare de locuri de muncă de calitate și implicarea semnificativă a comunităților locale și a partenerilor sociali relevanți, precum și utilizarea unor practici comerciale transparente cu politici de conformitate adecvate pentru a preveni și a reduce la minimum riscurile de efecte negative asupra bunei funcționări a administrației publice, inclusiv corupția și darea sau luarea de mită;

, în special pe termen lung și la scară mondială

Expunere de motive

Expunere de motive

Găsirea unui echilibru adecvat între obiectivele de durabilitate pe termen lung și obiectivele pe termen scurt (luând în considerare, de asemenea, poluarea relativ mai mare cauzată de metodele actuale de extracție a materiilor în unele țări în curs de dezvoltare și faptul că trăim pe aceeași planetă).

Recomandarea de amendament 9

Recomandarea de amendament 9

Articolul 19 alineatul (1) șitera (e) (literă nouă)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament CESE |
| --- | --- |
| | (e) | practicile comerciale neloiale. Comisia menține și consolidează măsurile de apărare comercială, pentru a asigura condiții de concurență echitabile. De asemenea, UE ar trebui să acorde prioritate instituirii de stimulente conforme cu normele OMC pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel mondial. Acestea ar putea lua forma unor stimulente pentru a încuraja consumul de materii prime europene durabile sau a unui sprijin pentru fabricarea unor instalații mai avansate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament CESE

(e)

practicile comerciale neloiale. Comisia menține și consolidează măsurile de apărare comercială, pentru a asigura condiții de concurență echitabile. De asemenea, UE ar trebui să acorde prioritate instituirii de stimulente conforme cu normele OMC pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel mondial. Acestea ar putea lua forma unor stimulente pentru a încuraja consumul de materii prime europene durabile sau a unui sprijin pentru fabricarea unor instalații mai avansate.

practicile comerciale neloiale. Comisia menține și consolidează măsurile de apărare comercială, pentru a asigura condiții de concurență echitabile. De asemenea, UE ar trebui să acorde prioritate instituirii de stimulente conforme cu normele OMC pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel mondial. Acestea ar putea lua forma unor stimulente pentru a încuraja consumul de materii prime europene durabile sau a unui sprijin pentru fabricarea unor instalații mai avansate.

Expunere de motive

Expunere de motive

Industria europeană a materiilor prime se confruntă cu un dezavantaj concurențial global și trebuie să se asigure că se va recurge la măsuri de apărare comercială pentru a proteja industria de practicile comerciale neloiale.

Recomandarea de amendament 10

Recomandarea de amendament 10

Articolul 35 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament CESE |
| --- | --- |
| 1.   Comitetul este alcătuit din statele membre și Comisie. Acesta este prezidat de către Comisie. | (1)   Comitetul este alcătuit din statele membre și Comisie
  , precum și experți tehnici independenți
  . Acesta este prezidat de către Comisie. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament CESE

1.   Comitetul este alcătuit din statele membre și Comisie. Acesta este prezidat de către Comisie.

(1)   Comitetul este alcătuit din statele membre și Comisie
  , precum și experți tehnici independenți
  . Acesta este prezidat de către Comisie.

Expunere de motive

Expunere de motive

Comitetul pentru materii prime critice planificat joacă un rol esențial în sprijinirea punerii în aplicare a Actului privind materiile prime, inclusiv a procedurilor de autorizare. În acest scop, pentru a se asigura eficacitatea sarcinilor sale de monitorizare, este recomandabil să se includă în comitet nu numai reprezentanți instituționali, ci și experți tehnici independenți din domeniu.

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Aceste recomandări sunt completate de propuneri de amendamente la sfârșitul prezentului document.

1

(2)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (reformare) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2023/1542 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iulie 2023 privind bateriile și deșeurile de baterii, de modificare a Directivei 2008/98/CE și a Regulamentului (UE) 2019/1020 și de abrogare a Directivei 2006/66/CE (JO L 191, 28.7.2023, p. 1).

3

(4)  Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (reformare) (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).

4

(5)  Estimarea EIT privind materiile prime.

5

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/155 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/155

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu — Strategia spațială a Uniunii Europene pentru securitate și apărare

[JOIN(2023) 9 final]

(2023/C 349/23)

| Raportor: | domnul Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Jan PIE |

Raportor:

domnul Maurizio MENSI

domnul Maurizio MENSI

Coraportor:

domnul Jan PIE

domnul Jan PIE

| Sesizare | Comisia Europeană, 2.5.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale |
| Data adoptării în secțiune | 22.6.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 170/1/1 |

Sesizare

Comisia Europeană, 2.5.2023

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale

Data adoptării în secțiune

22.6.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

170/1/1

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE sprijină recunoașterea de către UE a dimensiunii de securitate și apărare a activităților spațiale, simbolizată prin publicarea, la 10 martie 2023, a comunicării comune către Parlamentul European și Consiliu intitulată
  „Strategia spațială a Uniunii Europene pentru securitate și apărare”
  (numită, în continuare „Strategia”). |
| --- | --- |

1.1.

CESE sprijină recunoașterea de către UE a dimensiunii de securitate și apărare a activităților spațiale, simbolizată prin publicarea, la 10 martie 2023, a comunicării comune către Parlamentul European și Consiliu intitulată
  „Strategia spațială a Uniunii Europene pentru securitate și apărare”

| 1.2. | CESE împărtășește opinia comună cu privire la noul context geopolitic, marcat de problemele grave provocate de invadarea Ucrainei de către Rusia, de importanța crucială a activelor și serviciilor spațiale și de nevoia de a dezvolta măsuri menite să le protejeze și să le apere, ceea ce constituie un demers indispensabil pentru conceperea unei politici spațiale serioase la nivel european. |
| --- | --- |

1.2.

CESE împărtășește opinia comună cu privire la noul context geopolitic, marcat de problemele grave provocate de invadarea Ucrainei de către Rusia, de importanța crucială a activelor și serviciilor spațiale și de nevoia de a dezvolta măsuri menite să le protejeze și să le apere, ceea ce constituie un demers indispensabil pentru conceperea unei politici spațiale serioase la nivel european.

| 1.3. | CESE este de acord că, încă dinainte de a îmbunătăți reziliența și protecția sistemelor și serviciilor spațiale, identificarea amenințărilor reprezintă o prioritate, pentru care instituțiile UE trebuie să asigure implicarea tuturor actorilor relevanți, inclusiv a industriei, a actorilor sociali și a societății civile, în exercițiul de cartografiere și de elaborare a recomandărilor. Va fi important ca societatea civilă organizată să fie încurajată să înțeleagă pe deplin interesul public relevant și beneficiile strategiei pentru cetățeni, pentru a-i îmbunătăți legitimitatea și a consolida sprijinul public, datorită aplicațiilor civile relevante ale tehnologiilor spațiale. |
| --- | --- |

1.3.

CESE este de acord că, încă dinainte de a îmbunătăți reziliența și protecția sistemelor și serviciilor spațiale, identificarea amenințărilor reprezintă o prioritate, pentru care instituțiile UE trebuie să asigure implicarea tuturor actorilor relevanți, inclusiv a industriei, a actorilor sociali și a societății civile, în exercițiul de cartografiere și de elaborare a recomandărilor. Va fi important ca societatea civilă organizată să fie încurajată să înțeleagă pe deplin interesul public relevant și beneficiile strategiei pentru cetățeni, pentru a-i îmbunătăți legitimitatea și a consolida sprijinul public, datorită aplicațiilor civile relevante ale tehnologiilor spațiale.

| 1.4. | CESE recomandă îmbunătățirea rezilienței și a protecției sistemelor și serviciilor spațiale în Uniune, în actualul context geopolitic îngrijorător. CESE constată că o provocare subiacentă în ceea ce privește acest obiectiv este capacitatea de a mări nivelul actual scăzut al investițiilor publice, de a le reduce fragmentarea și de a promova o abordare europeană bazată pe valoarea adăugată, într-un context în care Europa se află cu mult în spatele SUA, al Chinei și al Rusiei în ceea ce privește investițiile publice în sectorul spațial. |
| --- | --- |

1.4.

CESE recomandă îmbunătățirea rezilienței și a protecției sistemelor și serviciilor spațiale în Uniune, în actualul context geopolitic îngrijorător. CESE constată că o provocare subiacentă în ceea ce privește acest obiectiv este capacitatea de a mări nivelul actual scăzut al investițiilor publice, de a le reduce fragmentarea și de a promova o abordare europeană bazată pe valoarea adăugată, într-un context în care Europa se află cu mult în spatele SUA, al Chinei și al Rusiei în ceea ce privește investițiile publice în sectorul spațial.

| 1.5. | CESE consideră că îmbunătățirea rezilienței și a protecției sistemelor și serviciilor spațiale în Uniune presupune și punerea în aplicare a unor măsuri pentru sprijinirea suveranității tehnologice și a rezilienței lanțurilor valorice industriale critice, pentru a asigura independența. În acest sens, CESE recomandă călduros recunoașterea și evidențierea pe deplin a rolului fundamental al industriei în identificarea aspectelor de dependență și a măsurilor de atenuare. |
| --- | --- |

1.5.

CESE consideră că îmbunătățirea rezilienței și a protecției sistemelor și serviciilor spațiale în Uniune presupune și punerea în aplicare a unor măsuri pentru sprijinirea suveranității tehnologice și a rezilienței lanțurilor valorice industriale critice, pentru a asigura independența. În acest sens, CESE recomandă călduros recunoașterea și evidențierea pe deplin a rolului fundamental al industriei în identificarea aspectelor de dependență și a măsurilor de atenuare.

| 1.6. | CESE dorește să reamintească faptul că modul în care spațiul se extinde și oferă valoare adăugată pentru omenire este tot mai recunoscut și confirmat de către liderii mondiali. În prezent, sectorul spațial european gestionează unele dintre cele mai presante provocări ale vremurilor noastre: de exemplu, monitorizează schimbările climatice, contribuie la stimularea inovațiilor tehnologice și oferă beneficii socioeconomice concrete pentru viața de zi cu zi a cetățenilor. Instituțiile, întreprinderile și cetățenii se bazează tot mai mult pe tehnologii, date și servicii spațiale pentru sistemele de comunicații, navigație și poziționare și pentru observarea Pământului (de exemplu, informarea imediată și comunicarea în timp real atunci când se produc dezastre). Rolul spațiului este esențial pentru cetățeni și pentru autonomia strategică a Europei, precum și în ceea ce privește diplomația globală, adoptarea identității europene și pentru a inspira și a motiva generațiile viitoare. |
| --- | --- |

1.6.

CESE dorește să reamintească faptul că modul în care spațiul se extinde și oferă valoare adăugată pentru omenire este tot mai recunoscut și confirmat de către liderii mondiali. În prezent, sectorul spațial european gestionează unele dintre cele mai presante provocări ale vremurilor noastre: de exemplu, monitorizează schimbările climatice, contribuie la stimularea inovațiilor tehnologice și oferă beneficii socioeconomice concrete pentru viața de zi cu zi a cetățenilor. Instituțiile, întreprinderile și cetățenii se bazează tot mai mult pe tehnologii, date și servicii spațiale pentru sistemele de comunicații, navigație și poziționare și pentru observarea Pământului (de exemplu, informarea imediată și comunicarea în timp real atunci când se produc dezastre). Rolul spațiului este esențial pentru cetățeni și pentru autonomia strategică a Europei, precum și în ceea ce privește diplomația globală, adoptarea identității europene și pentru a inspira și a motiva generațiile viitoare.

| 1.7. | CESE salută călduros un viitor act legislativ al UE privind spațiul, care să vizeze siguranța, securitatea, sustenabilitatea și standardizarea și să meargă în direcția unei abordări necesare la nivelul UE în ceea ce privește managementul traficului spațial (1). |
| --- | --- |

1.7.

CESE salută călduros un viitor act legislativ al UE privind spațiul, care să vizeze siguranța, securitatea, sustenabilitatea și standardizarea și să meargă în direcția unei abordări necesare la nivelul UE în ceea ce privește managementul traficului spațial (1

| 1.8. | CESE este convins că toate măsurile legate de industrie (precum competitivitatea, tehnologiile critice, securitatea lanțului de aprovizionare) trebuie integrate într-o politică industrială coerentă și europeană, în contextul unei dependențe foarte mari a industriei spațiale europene față de piețe deschise foarte limitate. |
| --- | --- |

1.8.

CESE este convins că toate măsurile legate de industrie (precum competitivitatea, tehnologiile critice, securitatea lanțului de aprovizionare) trebuie integrate într-o politică industrială coerentă și europeană, în contextul unei dependențe foarte mari a industriei spațiale europene față de piețe deschise foarte limitate.

| 1.9. | CESE insistă că, deși este nevoie de măsuri specifice, care pot fi utile pentru gestionarea unor situații particulare, aceste măsuri pot avea sens și pot fi complet eficiente doar în cazul în care combină o politică personalizată privind achizițiile, o politică ambițioasă și eficientă în materie de cercetare și dezvoltare și sprijinul pentru introducerea pe piață a unor tehnologii și servicii spațiale dezvoltate la nivel european, abordând și problema piețelor de export, în special prin diplomație economică. |
| --- | --- |

1.9.

CESE insistă că, deși este nevoie de măsuri specifice, care pot fi utile pentru gestionarea unor situații particulare, aceste măsuri pot avea sens și pot fi complet eficiente doar în cazul în care combină o politică personalizată privind achizițiile, o politică ambițioasă și eficientă în materie de cercetare și dezvoltare și sprijinul pentru introducerea pe piață a unor tehnologii și servicii spațiale dezvoltate la nivel european, abordând și problema piețelor de export, în special prin diplomație economică.

| 1.10. | CESE este convins că un sprijin ambițios, dar deopotrivă coerent, pentru cercetare și inovare este un element de bază al sustenabilității sectorului spațial și al capacității acestuia de a deservi nevoile de politică publică. Europa are nevoie de un sprijin mai solid și mai consecvent pentru C&I pentru a-și menține poziția în domeniul spațial și pentru a asigura disponibilitatea unei industrii interne capabile să proiecteze, să livreze și să exploateze sisteme spațiale de ultimă oră. |
| --- | --- |

1.10.

CESE este convins că un sprijin ambițios, dar deopotrivă coerent, pentru cercetare și inovare este un element de bază al sustenabilității sectorului spațial și al capacității acestuia de a deservi nevoile de politică publică. Europa are nevoie de un sprijin mai solid și mai consecvent pentru C&I pentru a-și menține poziția în domeniul spațial și pentru a asigura disponibilitatea unei industrii interne capabile să proiecteze, să livreze și să exploateze sisteme spațiale de ultimă oră.

| 1.11. | În domeniile în care cooperarea cu țările terțe este esențială, CESE subliniază importanța menținerii suveranității europene și a evitării dependențelor față de alți actori decât cei europeni în domenii strategice, promovând totodată colaborarea și interoperabilitatea, având drept norme comune reciprocitatea și beneficiile reciproce cu SUA și cu alte părți terțe care împărtășesc aceeași viziune. |
| --- | --- |

1.11.

În domeniile în care cooperarea cu țările terțe este esențială, CESE subliniază importanța menținerii suveranității europene și a evitării dependențelor față de alți actori decât cei europeni în domenii strategice, promovând totodată colaborarea și interoperabilitatea, având drept norme comune reciprocitatea și beneficiile reciproce cu SUA și cu alte părți terțe care împărtășesc aceeași viziune.

| 1.12. | CESE consideră că strategia trebuie urmată de măsuri concrete și rapide în ceea ce privește bugetul specific, calendarele de punere în aplicare a măsurilor și crearea de locuri de muncă (2). O astfel de foaie de parcurs precisă trebuie să fie concepută de UE în urma unei coordonări la nivel european a actorilor implicați în activități spațiale. |
| --- | --- |

1.12.

CESE consideră că strategia trebuie urmată de măsuri concrete și rapide în ceea ce privește bugetul specific, calendarele de punere în aplicare a măsurilor și crearea de locuri de muncă (2

2.   Contextul general

Contextul general

| 2.1. | După ce criza provocată de pandemia de COVID-19 a dezvăluit lipsa de autonomie și de control la nivel european în ceea ce privește infrastructura de rețele critice, invadarea Ucrainei de către Rusia a accelerat și mai mult cursa către consolidarea și întărirea dimensiunii de securitate și de apărare a activităților spațiale. |
| --- | --- |

2.1.

După ce criza provocată de pandemia de COVID-19 a dezvăluit lipsa de autonomie și de control la nivel european în ceea ce privește infrastructura de rețele critice, invadarea Ucrainei de către Rusia a accelerat și mai mult cursa către consolidarea și întărirea dimensiunii de securitate și de apărare a activităților spațiale.

| 2.2. | La nivel instituțional, acest fenomen s-a concretizat în două etape esențiale: |
| --- | --- |

2.2.

La nivel instituțional, acest fenomen s-a concretizat în două etape esențiale:

| 2.2.1. | Declarația de la Versailles, adoptată la 11 martie 2022 de liderii Uniunii Europene ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia, pune accentul pe spațiu în beneficiul activităților de apărare, liderii UE stabilind să îmbunătățească dimensiunea de securitate și de apărare a industriilor și a activităților spațiale. |
| --- | --- |

2.2.1.

Declarația de la Versailles, adoptată la 11 martie 2022 de liderii Uniunii Europene ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia, pune accentul pe spațiu în beneficiul activităților de apărare, liderii UE stabilind să îmbunătățească dimensiunea de securitate și de apărare a industriilor și a activităților spațiale.

| 2.2.2. | Busola strategică pentru securitate și apărare, lansată la 21 martie 2022 de Comisia Europeană, sub conducerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate. Identificând spațiul drept un domeniu tot mai disputat, cu implicații semnificative în materie de apărare, Busola strategică are numeroase repercusiuni pentru sectorul spațial european. |
| --- | --- |

2.2.2.

Busola strategică pentru securitate și apărare, lansată la 21 martie 2022 de Comisia Europeană, sub conducerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate. Identificând spațiul drept un domeniu tot mai disputat, cu implicații semnificative în materie de apărare, Busola strategică are numeroase repercusiuni pentru sectorul spațial european.

| 2.3. | Aceste inițiative ale UE au fost completate de alte programe de cooperare, de exemplu în contextul Consiliului ESA la nivel ministerial din 2022, care a propus mai multe inițiative privind securitatea în spațiu și din spațiu, pentru contribuțiile statelor membre. |
| --- | --- |

2.3.

Aceste inițiative ale UE au fost completate de alte programe de cooperare, de exemplu în contextul Consiliului ESA la nivel ministerial din 2022, care a propus mai multe inițiative privind securitatea în spațiu și din spațiu, pentru contribuțiile statelor membre.

| 2.4. | Invadarea Ucrainei de către Rusia a demonstrat, fără îndoială, importanța crucială a spațiului ca activ fundamental. De asemenea, războiul a arătat impactul relevant și definitoriu al activelor comerciale în completarea unor active și strategii guvernamentale – de aici importanța interacțiunii și cooperării periodice dintre sectorul public și cel privat, mai ales în ceea ce privește capacitățile tehnice și operaționale. |
| --- | --- |

2.4.

Invadarea Ucrainei de către Rusia a demonstrat, fără îndoială, importanța crucială a spațiului ca activ fundamental. De asemenea, războiul a arătat impactul relevant și definitoriu al activelor comerciale în completarea unor active și strategii guvernamentale – de aici importanța interacțiunii și cooperării periodice dintre sectorul public și cel privat, mai ales în ceea ce privește capacitățile tehnice și operaționale.

3.   Observații generale

Observații generale

| 3.1. | CESE recunoaște natura critică absolută a spațiului ca activ fundamental pentru un proces decizional independent și în cunoștință de cauză și pentru adoptarea unor de măsuri de către factorii de decizie europeni în ceea ce privește gestionarea crizelor și securitatea, acesta fiind un pas indispensabil pentru elaborarea unei politici spațiale europene serioase. Va fi important ca societatea civilă organizată să fie încurajată să înțeleagă pe deplin interesul public relevant și beneficiile strategiei pentru cetățeni, pentru a-i îmbunătăți legitimitatea și a consolida sprijinul public, datorită aplicațiilor civile relevante ale tehnologiilor spațiale. |
| --- | --- |

3.1.

CESE recunoaște natura critică absolută a spațiului ca activ fundamental pentru un proces decizional independent și în cunoștință de cauză și pentru adoptarea unor de măsuri de către factorii de decizie europeni în ceea ce privește gestionarea crizelor și securitatea, acesta fiind un pas indispensabil pentru elaborarea unei politici spațiale europene serioase. Va fi important ca societatea civilă organizată să fie încurajată să înțeleagă pe deplin interesul public relevant și beneficiile strategiei pentru cetățeni, pentru a-i îmbunătăți legitimitatea și a consolida sprijinul public, datorită aplicațiilor civile relevante ale tehnologiilor spațiale.

| 3.2. | Eforturile Europei în direcția obținerii unei autonomii credibile și garantate în spațiu pentru punerea în aplicare a autonomiei sale strategice reprezintă acum o realitate și o provocare tot mai întâlnită la nivelul continentului. CESE consideră că toate eforturile, fie ele civile sau militare, naționale sau europene, publice sau private, trebuie să conveargă către eficiență și fiabilitate pentru utilizatorii de securitate, astfel cum se subliniază în Planul de acțiune privind sinergiile dintre industria civilă, industria de apărare și industria spațială (3) și, ca atare, necesitatea unor parteneriate public-privat consolidate și a altora potențiale cu țări care împărtășesc aceeași viziune. |
| --- | --- |

3.2.

Eforturile Europei în direcția obținerii unei autonomii credibile și garantate în spațiu pentru punerea în aplicare a autonomiei sale strategice reprezintă acum o realitate și o provocare tot mai întâlnită la nivelul continentului. CESE consideră că toate eforturile, fie ele civile sau militare, naționale sau europene, publice sau private, trebuie să conveargă către eficiență și fiabilitate pentru utilizatorii de securitate, astfel cum se subliniază în Planul de acțiune privind sinergiile dintre industria civilă, industria de apărare și industria spațială (3

| 3.3. | Există un risc tot mai mare să apară noi factori de amenințare la adresa sistemelor spațiale, care să afecteze serviciile critice facilitate de sateliți. CESE consideră că este din ce în ce mai important ca interesul și dependența tot mai mari ale Europei față de serviciile spațiale să fie însoțite de măsuri menite să protejeze și să apere capabilitățile și serviciile spațiale, pentru a nu expune societatea și economia europeană la și mai multe vulnerabilități critice. |
| --- | --- |

3.3.

Există un risc tot mai mare să apară noi factori de amenințare la adresa sistemelor spațiale, care să afecteze serviciile critice facilitate de sateliți. CESE consideră că este din ce în ce mai important ca interesul și dependența tot mai mari ale Europei față de serviciile spațiale să fie însoțite de măsuri menite să protejeze și să apere capabilitățile și serviciile spațiale, pentru a nu expune societatea și economia europeană la și mai multe vulnerabilități critice.

| 3.4. | CESE este convins că statele membre trebuie să își afirme pe deplin responsabilitatea și angajamentul față de pacea și securitatea mondială, consolidându-și libertatea de acțiune față de spațiu și în spațiu, bazându-se pe capabilități și active proprii suverane, și consideră că acesta este unul dintre cele mai directe și importante instrumente de acțiune și influență pe care le au la dispoziție. În acest scop, ele trebuie să garanteze reziliența industriei lor spațiale și securitatea propriei infrastructuri de aprovizionare și de servicii, în beneficiul cetățenilor lor. În acest context, asigurarea accesului suveran și sustenabil la spațiu al Europei reprezintă o prioritate incontestabilă. |
| --- | --- |

3.4.

CESE este convins că statele membre trebuie să își afirme pe deplin responsabilitatea și angajamentul față de pacea și securitatea mondială, consolidându-și libertatea de acțiune față de spațiu și în spațiu, bazându-se pe capabilități și active proprii suverane, și consideră că acesta este unul dintre cele mai directe și importante instrumente de acțiune și influență pe care le au la dispoziție. În acest scop, ele trebuie să garanteze reziliența industriei lor spațiale și securitatea propriei infrastructuri de aprovizionare și de servicii, în beneficiul cetățenilor lor. În acest context, asigurarea accesului suveran și sustenabil la spațiu al Europei reprezintă o prioritate incontestabilă.

4.   Observații specifice

Observații specifice

4.1.   Peisajul amenințărilor spațiale

Peisajul amenințărilor spațiale

| 4.1.1. | CESE salută identificarea amenințărilor care ar putea fi responsabile pentru perturbarea, degradarea sau distrugerea sistemelor spațiale, prin pregătirea unei analize anuale a situației amenințărilor spațiale, considerată fundamentală pentru înțelegerea mediului ostil în care evoluează, în prezent și în viitor, infrastructura și serviciile spațiale și la sol. |
| --- | --- |

4.1.1.

CESE salută identificarea amenințărilor care ar putea fi responsabile pentru perturbarea, degradarea sau distrugerea sistemelor spațiale, prin pregătirea unei analize anuale a situației amenințărilor spațiale, considerată fundamentală pentru înțelegerea mediului ostil în care evoluează, în prezent și în viitor, infrastructura și serviciile spațiale și la sol.

| 4.1.2. | CESE recunoaște că o astfel de evaluare ar contribui la prevenirea unei situații în care capabilități sensibile (inclusiv competențe, tehnologii, active și elemente componente) ar fi achiziționate de țări sau organizații potențial ostile, finalitatea fiind de a garanta guvernanța europeană și controlul asupra „capacităților sensibile”. |
| --- | --- |

4.1.2.

CESE recunoaște că o astfel de evaluare ar contribui la prevenirea unei situații în care capabilități sensibile (inclusiv competențe, tehnologii, active și elemente componente) ar fi achiziționate de țări sau organizații potențial ostile, finalitatea fiind de a garanta guvernanța europeană și controlul asupra „capacităților sensibile”.

| 4.1.3. | CESE consideră că Comisia și SEAE trebuie să țină cont de opiniile și de contribuțiile furnizate de industria spațială europeană (entități mari și mici), de organizațiile de cercetare și din domeniul tehnologiei și de mediul academic, în elaborarea analizei anuale a situației amenințărilor la nivel spațial și în identificarea recomandărilor și măsurilor ce vor rezulta din aceasta. |
| --- | --- |

4.1.3.

CESE consideră că Comisia și SEAE trebuie să țină cont de opiniile și de contribuțiile furnizate de industria spațială europeană (entități mari și mici), de organizațiile de cercetare și din domeniul tehnologiei și de mediul academic, în elaborarea analizei anuale a situației amenințărilor la nivel spațial și în identificarea recomandărilor și măsurilor ce vor rezulta din aceasta.

| 4.1.4. | CESE este convins că un asemenea proces ar permite sectorului privat:






  (a) | să lucreze la noile priorități în materie de C & D, specifice amenințărilor deja cunoscute sau unui nou tip de amenințări care vor apărea; |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

CESE este convins că un asemenea proces ar permite sectorului privat:

(a)

să lucreze la noile priorități în materie de C & D, specifice amenințărilor deja cunoscute sau unui nou tip de amenințări care vor apărea;

| (b) | să îmbunătățească nivelul de conștientizare în rândul clienților și al actorilor instituționali în ceea ce privește nevoia unor abordări preventive; |
| --- | --- |

(b)

să îmbunătățească nivelul de conștientizare în rândul clienților și al actorilor instituționali în ceea ce privește nevoia unor abordări preventive;

| (c) | să definească noi standarde la nivel european și, ca atare, să contribuie la procesul de standardizare la nivel mondial; |
| --- | --- |

(c)

să definească noi standarde la nivel european și, ca atare, să contribuie la procesul de standardizare la nivel mondial;

| (d) | să asigure schimbul de bune practici între entități publice și private; |
| --- | --- |

(d)

să asigure schimbul de bune practici între entități publice și private;

| (e) | să adapteze abordările „la sol” în contextul spațiului. |
| --- | --- |

(e)

să adapteze abordările „la sol” în contextul spațiului.

4.2.   Consolidarea rezilienței și a protecției sistemelor și serviciilor spațiale în UE

Consolidarea rezilienței și a protecției sistemelor și serviciilor spațiale în UE

4.2.1.   Un cadru de securitate la nivelul UE pentru protecția sistemelor spațiale, schimbul de informații și cooperarea privind incidentele de securitate spațială

Un cadru de securitate la nivelul UE pentru protecția sistemelor spațiale, schimbul de informații și cooperarea privind incidentele de securitate spațială

| 4.2.1.1. | CESE este de părere că inițiativele globale în materie de reglementare și deciziile unilaterale privind managementul traficului spațial pot crea un mediu dificil pentru actorii europeni. Reformele întreprinse în afara Europei ar putea îngreuna, într-adevăr, capacitatea sectorului spațial european de a concura în condiții echitabile și i-ar putea afecta sustenabilitatea, periclitând în continuare suveranitatea europeană, ca obiectiv cuprinzător al UE în ceea ce privește spațiul. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

CESE este de părere că inițiativele globale în materie de reglementare și deciziile unilaterale privind managementul traficului spațial pot crea un mediu dificil pentru actorii europeni. Reformele întreprinse în afara Europei ar putea îngreuna, într-adevăr, capacitatea sectorului spațial european de a concura în condiții echitabile și i-ar putea afecta sustenabilitatea, periclitând în continuare suveranitatea europeană, ca obiectiv cuprinzător al UE în ceea ce privește spațiul.

| 4.2.1.2. | CESE este convins că Uniunea Europeană trebuie să valorifice șansa de a se afla în primul eșalon al discuțiilor și de a oferi bazele necesare pentru a proteja infrastructura spațială europeană esențială și serviciile asociate. Fiind proactivă și promovând cooperarea între statele membre ale UE în locul fragmentării, Uniunea Europeană va permite sectorului spațial european să folosească normele și procedurile stabilite în avantajul său și să le promoveze în continuare la nivel global. O abordare mai armonizată și mai cooperantă între statele membre ar încuraja investițiile comune în industria și apărarea UE în sens mai larg. În acest sens, posibilitatea unor achiziții publice comune ar putea spori eficiența cererii și ar putea contribui la competitivitatea și eficiența industriei spațiale și de apărare europene (4). |
| --- | --- |

4.2.1.2.

CESE este convins că Uniunea Europeană trebuie să valorifice șansa de a se afla în primul eșalon al discuțiilor și de a oferi bazele necesare pentru a proteja infrastructura spațială europeană esențială și serviciile asociate. Fiind proactivă și promovând cooperarea între statele membre ale UE în locul fragmentării, Uniunea Europeană va permite sectorului spațial european să folosească normele și procedurile stabilite în avantajul său și să le promoveze în continuare la nivel global. O abordare mai armonizată și mai cooperantă între statele membre ar încuraja investițiile comune în industria și apărarea UE în sens mai larg. În acest sens, posibilitatea unor achiziții publice comune ar putea spori eficiența cererii și ar putea contribui la competitivitatea și eficiența industriei spațiale și de apărare europene (4

| 4.2.1.3. | CESE consideră că consolidarea potențialului tehnologiilor și industriilor derivate, cum ar fi industria aerospațială și tehnologiile cu aplicații atât militare, cât și civile („cu dublă utilizare”), ar avea un impact major atât asupra dezvoltării industriale, cât și a celei militare a UE. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

CESE consideră că consolidarea potențialului tehnologiilor și industriilor derivate, cum ar fi industria aerospațială și tehnologiile cu aplicații atât militare, cât și civile („cu dublă utilizare”), ar avea un impact major atât asupra dezvoltării industriale, cât și a celei militare a UE.

| 4.2.1.4. | În ceea ce privește securitatea (în general și cea cibernetică), CESE este complet de acord că cerința privind „securitatea din faza de proiectare” este esențială pentru reziliență. De asemenea, sunt esențiale standardele europene comune în materie de securitate, atât timp cât sunt utilizate într-o manieră practică, iar ciclurile de definire și adoptare sunt deseori prea lungi pe piața competitivă cu care se confruntă sectorul spațial european. Acest lucru înseamnă că:






  (a) | ele trebuie să fie dezvoltate în paralel cu dezvoltarea tehnologiei; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.4.

În ceea ce privește securitatea (în general și cea cibernetică), CESE este complet de acord că cerința privind „securitatea din faza de proiectare” este esențială pentru reziliență. De asemenea, sunt esențiale standardele europene comune în materie de securitate, atât timp cât sunt utilizate într-o manieră practică, iar ciclurile de definire și adoptare sunt deseori prea lungi pe piața competitivă cu care se confruntă sectorul spațial european. Acest lucru înseamnă că:

(a)

ele trebuie să fie dezvoltate în paralel cu dezvoltarea tehnologiei;

| (b) | trebuie stabilit un proces de certificare accelerat; |
| --- | --- |

(b)

trebuie stabilit un proces de certificare accelerat;

| (c) | includerea start-upurilor și a IMM-urilor prin capacitatea lor de a îndeplini cerințele de securitate necesită un sprijin instituțional mai bun și o colaborare mai strânsă cu lanțul de aprovizionare; |
| --- | --- |

(c)

includerea start-upurilor și a IMM-urilor prin capacitatea lor de a îndeplini cerințele de securitate necesită un sprijin instituțional mai bun și o colaborare mai strânsă cu lanțul de aprovizionare;

| (d) | trebuie dezvoltate noi standarde. |
| --- | --- |

(d)

trebuie dezvoltate noi standarde.

| 4.2.1.5. | CESE observă că Directiva privind reziliența entităților critice (5) și Directiva NIS 2 (6) (privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune) se aplică doar la nivelul statelor membre, nu și la nivelul instituțiilor UE. CESE consideră că aceste directive ar trebui să se aplice și activelor deținute de UE. |
| --- | --- |

4.2.1.5.

CESE observă că Directiva privind reziliența entităților critice (5

6

4.2.2.   Întărirea suveranității tehnologice a sectorului spațial al UE

Întărirea suveranității tehnologice a sectorului spațial al UE

| 4.2.2.1. | CESE salută pe deplin dorința de a viza creșterea bugetului Fondului european de apărare și al programului Orizont Europa, întrucât, în raport cu cele mai recente stadii de dezvoltare, UE a părut, până în prezent, incapabilă să își alinieze bugetul – și instrumentele financiare aferente – la ambițiile sale afirmate de a aduce tehnologiile avansate la nivelul de pregătire necesar. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

CESE salută pe deplin dorința de a viza creșterea bugetului Fondului european de apărare și al programului Orizont Europa, întrucât, în raport cu cele mai recente stadii de dezvoltare, UE a părut, până în prezent, incapabilă să își alinieze bugetul – și instrumentele financiare aferente – la ambițiile sale afirmate de a aduce tehnologiile avansate la nivelul de pregătire necesar.

| 4.2.2.2. | În contextul „re-energizării” grupului operativ comun, CESE consideră că ar trebui prevăzut un proces unic, care să conducă la obținerea unui registru de situații critice unic, convenit de comun acord și partajat. Prezența industriei spațiale europene ca parte interesată esențială în acest proces este importantă, fiindcă reducerea dependențelor ar putea îmbunătăți suveranitatea europeană, contribuind totodată la competitivitatea industrială. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

În contextul „re-energizării” grupului operativ comun, CESE consideră că ar trebui prevăzut un proces unic, care să conducă la obținerea unui registru de situații critice unic, convenit de comun acord și partajat. Prezența industriei spațiale europene ca parte interesată esențială în acest proces este importantă, fiindcă reducerea dependențelor ar putea îmbunătăți suveranitatea europeană, contribuind totodată la competitivitatea industrială.

| 4.2.2.3. | CESE se întreabă care sunt rolurile și interacțiunile viitoare ale grupului operativ comun și ale Observatorului pentru tehnologii critice și subliniază necesitatea unor sinergii mai bune între aceste organisme. |
| --- | --- |

4.2.2.3.

CESE se întreabă care sunt rolurile și interacțiunile viitoare ale grupului operativ comun și ale Observatorului pentru tehnologii critice și subliniază necesitatea unor sinergii mai bune între aceste organisme.

| 4.2.2.4. | CESE susține instituirea de noi alianțe și proiecte importante de interes european comun (PIIEC) legate de tehnologiile relevante pentru spațiu și apărare, întrucât acestea ar putea contribui la creșterea nivelului de finanțare și la dezvoltarea și sustenabilitatea surselor duble în Europa. |
| --- | --- |

4.2.2.4.

CESE susține instituirea de noi alianțe și proiecte importante de interes european comun (PIIEC) legate de tehnologiile relevante pentru spațiu și apărare, întrucât acestea ar putea contribui la creșterea nivelului de finanțare și la dezvoltarea și sustenabilitatea surselor duble în Europa.

4.2.3.   Abordarea riscurilor de securitate în sectorul spațial din UE

Abordarea riscurilor de securitate în sectorul spațial din UE

| 4.2.3.1. | Abordarea riscurilor de securitate în sectorul spațial din UE prin protejarea lanțurilor sale de aprovizionare și prin crearea unor norme privind achizițiile publice, care să garanteze pe deplin securitatea aprovizionării, reprezintă o măsură extrem de binevenită. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Abordarea riscurilor de securitate în sectorul spațial din UE prin protejarea lanțurilor sale de aprovizionare și prin crearea unor norme privind achizițiile publice, care să garanteze pe deplin securitatea aprovizionării, reprezintă o măsură extrem de binevenită.

| 4.2.3.2. | CESE consideră însă că este esențial ca aceste acțiuni să fie integrate pe scară largă, în cadrul unei politici industriale pentru spațiu coerente, la nivel european. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

CESE consideră însă că este esențial ca aceste acțiuni să fie integrate pe scară largă, în cadrul unei politici industriale pentru spațiu coerente, la nivel european.

4.2.4.   Dezvoltarea capabilităților, inclusiv a accesului autonom al UE la spațiu, pentru a crește reziliența

Dezvoltarea capabilităților, inclusiv a accesului autonom al UE la spațiu, pentru a crește reziliența

| 4.2.4.1. | CESE este de acord că sarcinile utile cu autoprotecție, lansatoarele reactive, capabilitățile de conștientizare a situației spațiale, serviciile de întreținere pe orbită și un cloud suveran securizat dedicat aplicațiilor spațiale sunt tehnologii/capabilități esențiale pentru reziliență. |
| --- | --- |

4.2.4.1.

CESE este de acord că sarcinile utile cu autoprotecție, lansatoarele reactive, capabilitățile de conștientizare a situației spațiale, serviciile de întreținere pe orbită și un cloud suveran securizat dedicat aplicațiilor spațiale sunt tehnologii/capabilități esențiale pentru reziliență.

| 4.2.4.2. | CESE consideră că ar trebui asigurat accesul independent pe termen lung al UE la spațiu, deoarece Europa nu poate depinde de țări terțe pentru a-și lansa capabilitățile spațiale și a-și întreține propria infrastructură spațială. În acest sens, este necesar să se aplice principiul preferinței europene în cazul lansatoarelor de vehicule spațiale instituționale cu caracter instituțional. |
| --- | --- |

4.2.4.2.

CESE consideră că ar trebui asigurat accesul independent pe termen lung al UE la spațiu, deoarece Europa nu poate depinde de țări terțe pentru a-și lansa capabilitățile spațiale și a-și întreține propria infrastructură spațială. În acest sens, este necesar să se aplice principiul preferinței europene în cazul lansatoarelor de vehicule spațiale instituționale cu caracter instituțional.

4.2.5.   Răspunsul la amenințările spațiale

Răspunsul la amenințările spațiale

| 4.2.5.1. | CESE consideră că, pentru detectarea amenințărilor, trebuie dezvoltată o arhitectură completă și autonomă a managementului traficului spațial, care să se bazeze, printre altele, pe instituirea și sprijinirea unor linii de programe finanțate, pentru a dezvolta în continuare capabilitățile europene în ceea ce privește managementul traficului spațial (MTS) [supraveghere și urmărire spațială – Space Surveillance and Tracking (SST), conștientizarea domeniului spațial – Space Domain Awareness (SDA)], și accelerarea introducerii unor capabilități europene competitive, scalabile și viabile din punct de vedere comercial în ceea ce privește SST și MTS (7). |
| --- | --- |

4.2.5.1.

CESE consideră că, pentru detectarea amenințărilor, trebuie dezvoltată o arhitectură completă și autonomă a managementului traficului spațial, care să se bazeze, printre altele, pe instituirea și sprijinirea unor linii de programe finanțate, pentru a dezvolta în continuare capabilitățile europene în ceea ce privește managementul traficului spațial (MTS) [supraveghere și urmărire spațială – Space Surveillance and Tracking

Space Domain Awareness

7

| 4.2.5.2. | În acest sens, CESE este complet de acord că, în comunicarea comună, se pune puternic accentul pe capabilitățile spațiale legate de cunoașterea domeniului spațial (SDA), întrucât aceasta se bazează pe sprijinul, expertiza și capabilitățile industriei – pe lângă cele europene și de la nivelul statelor membre ale UE – în fiecare etapă a demersului. |
| --- | --- |

4.2.5.2.

În acest sens, CESE este complet de acord că, în comunicarea comună, se pune puternic accentul pe capabilitățile spațiale legate de cunoașterea domeniului spațial (SDA), întrucât aceasta se bazează pe sprijinul, expertiza și capabilitățile industriei – pe lângă cele europene și de la nivelul statelor membre ale UE – în fiecare etapă a demersului.

| 4.2.5.3. | CESE încurajează eforturile statelor membre de a se coordona puternic la nivelul UE pentru a sprijini obiectivul creșterii autonomiei strategice europene deschise, în conformitate cu alianța parteneriatului transatlantic, colaborarea cu parteneri-cheie strategici, cum ar fi Statele Unite și Regatul Unit, angajamentul la nivel multilateral și, eventual, pentru a pregăti terenul pentru capabilități la nivelul UE. |
| --- | --- |

4.2.5.3.

CESE încurajează eforturile statelor membre de a se coordona puternic la nivelul UE pentru a sprijini obiectivul creșterii autonomiei strategice europene deschise, în conformitate cu alianța parteneriatului transatlantic, colaborarea cu parteneri-cheie strategici, cum ar fi Statele Unite și Regatul Unit, angajamentul la nivel multilateral și, eventual, pentru a pregăti terenul pentru capabilități la nivelul UE.

| 4.2.5.4. | CESE recunoaște importanța exercițiilor spațiale, întrucât coordonarea dintre actorii europeni ar trebui să fie mai solidă, mai eficientă și mai pregnantă în raport cu aliații noștri, mai ales cu Statele Unite. Aceasta presupune consolidarea unei culturi comune a operațiunilor spațiale. |
| --- | --- |

4.2.5.4.

CESE recunoaște importanța exercițiilor spațiale, întrucât coordonarea dintre actorii europeni ar trebui să fie mai solidă, mai eficientă și mai pregnantă în raport cu aliații noștri, mai ales cu Statele Unite. Aceasta presupune consolidarea unei culturi comune a operațiunilor spațiale.

4.2.6.   Intensificarea utilizării spațiului pentru securitate și apărare

Intensificarea utilizării spațiului pentru securitate și apărare

| 4.2.6.1. | CESE este de acord că îmbunătățirea contribuției spațiului la capabilitățile europene în materie de apărare presupune și utilizarea programelor emblematice europene deja existente și îmbunătățirea acestora cu o dimensiune de securitate și apărare. |
| --- | --- |

4.2.6.1.

CESE este de acord că îmbunătățirea contribuției spațiului la capabilitățile europene în materie de apărare presupune și utilizarea programelor emblematice europene deja existente și îmbunătățirea acestora cu o dimensiune de securitate și apărare.

| 4.2.6.2. | CESE subliniază că extinderea Copernicus către capabilitățile de securitate ar însemna o creștere semnificativă a obiectivelor programului, care ar trebui evaluate cu atenție, mai ales în raport cu riscurile asociate pentru capacitățile de finanțare ale programului Copernicus și cu politica sa actuală privind datele deschise. |
| --- | --- |

4.2.6.2.

CESE subliniază că extinderea Copernicus către capabilitățile de securitate ar însemna o creștere semnificativă a obiectivelor programului, care ar trebui evaluate cu atenție, mai ales în raport cu riscurile asociate pentru capacitățile de finanțare ale programului Copernicus și cu politica sa actuală privind datele deschise.

| 4.2.6.3. | CESE subliniază importanța contribuției Strategiei la Pactul verde european și la ecosistemele industriale asociate. În special, Copernicus, considerat a fi o referință mondială pentru monitorizarea schimbărilor climatice și a mediului, contribuie în mod direct la abordarea și găsirea de soluții la schimbările climatice și la sprijinirea rolului Europei pe scena mondială. Întrucât Copernicus a devenit standardul acceptat la nivel global pentru imagistica de nivel științific și calitatea datelor, acesta trebuie sprijinit în continuare, cu ambiții neclintite. |
| --- | --- |

4.2.6.3.

CESE subliniază importanța contribuției Strategiei la Pactul verde european și la ecosistemele industriale asociate. În special, Copernicus, considerat a fi o referință mondială pentru monitorizarea schimbărilor climatice și a mediului, contribuie în mod direct la abordarea și găsirea de soluții la schimbările climatice și la sprijinirea rolului Europei pe scena mondială. Întrucât Copernicus a devenit standardul acceptat la nivel global pentru imagistica de nivel științific și calitatea datelor, acesta trebuie sprijinit în continuare, cu ambiții neclintite.

| 4.2.6.4. | În ceea ce privește IRIS2, CESE susține cu căldură un program care va ajuta Uniunea să rămână lider internațional cu libertate de acțiune în domeniul spațial. |
| --- | --- |

4.2.6.4.

În ceea ce privește IRIS2

| 4.2.6.5. | CESE este convins că toate măsurile legate de industrie (competitivitatea, tehnologiile critice, securitatea lanțului de aprovizionare etc.) trebuie integrate într-o politică industrială coerentă și europeană, în contextul unei dependențe foarte mari a industriei spațiale europene față de piețe deschise foarte limitate. |
| --- | --- |

4.2.6.5.

CESE este convins că toate măsurile legate de industrie (competitivitatea, tehnologiile critice, securitatea lanțului de aprovizionare etc.) trebuie integrate într-o politică industrială coerentă și europeană, în contextul unei dependențe foarte mari a industriei spațiale europene față de piețe deschise foarte limitate.

| 4.2.6.6. | CESE dorește să sublinieze că spațiul este un sector inovator și care evoluează în mod constant. Pentru a asigura competitivitatea activităților spațiale europene, dezvoltarea de competențe profesionale necesită adaptări și îmbunătățiri continue. Întrucât tendințele de recrutare la nivelul industriei au fost semnificative în ultimii ani și se preconizează că vor rămâne solide în viitorul apropiat, ele trebuie însoțite în continuare de măsuri concrete, precum instituirea unei Academii spațiale a UE. |
| --- | --- |

4.2.6.6.

CESE dorește să sublinieze că spațiul este un sector inovator și care evoluează în mod constant. Pentru a asigura competitivitatea activităților spațiale europene, dezvoltarea de competențe profesionale necesită adaptări și îmbunătățiri continue. Întrucât tendințele de recrutare la nivelul industriei au fost semnificative în ultimii ani și se preconizează că vor rămâne solide în viitorul apropiat, ele trebuie însoțite în continuare de măsuri concrete, precum instituirea unei Academii spațiale a UE.

4.2.7.   Crearea de parteneriate pentru comportamente responsabile în spațiul cosmic

Crearea de parteneriate pentru comportamente responsabile în spațiul cosmic

| 4.2.7.1. | CESE este de acord că, pentru a asigura o utilizare sigură, sustenabilă și fiabilă a capabilităților spațiale, este esențială crearea unor parteneriate și asocieri în participație cu alte regiuni, entități și părți terțe care împărtășesc aceeași viziune. |
| --- | --- |

4.2.7.1.

CESE este de acord că, pentru a asigura o utilizare sigură, sustenabilă și fiabilă a capabilităților spațiale, este esențială crearea unor parteneriate și asocieri în participație cu alte regiuni, entități și părți terțe care împărtășesc aceeași viziune.

| 4.2.7.2. | În condițiile în care cooperarea este esențială, CESE avertizează că menținerea suveranității și autonomiei europene ar trebui vizată neapărat, promovând totodată colaborarea și interoperabilitatea, având drept norme comune reciprocitatea și beneficiile reciproce cu Statele Unite și cu alte părți terțe care împărtășesc aceeași viziune. |
| --- | --- |

4.2.7.2.

În condițiile în care cooperarea este esențială, CESE avertizează că menținerea suveranității și autonomiei europene ar trebui vizată neapărat, promovând totodată colaborarea și interoperabilitatea, având drept norme comune reciprocitatea și beneficiile reciproce cu Statele Unite și cu alte părți terțe care împărtășesc aceeași viziune.

Bruxelles, 12 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  În conformitate cu Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului privind conectivitatea securizată pentru Europa pentru perioada 2023-2027 [COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)] și Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu: O abordare a UE privind managementul traficului spațial – O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale [JOIN(2022) 4 final] (JO C 486, 21.12.2022, p. 172) și Noul Spațiu.

1

Noul Spațiu

(2)  Mai ales ocuparea forței de muncă în rândul femeilor.

2

(3)  COM(2021) 70 final.

3

(4)  Astfel cum se subliniază în Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Actului privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun [COM(2022) 349 final] (JO C 486, 21.12.2022, p. 168).

4

(5)  Directiva (UE) 2022/2557 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2022 privind reziliența entităților critice și de abrogare a Directivei 2008/114/CE a Consiliului (JO L 333, 27.12.2022, p. 164).

5

(6)  Directiva (UE) 2022/2555 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2022 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 910/2014 și a Directivei (UE) 2018/1972 și de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (Directiva NIS 2) (JO L 333, 27.12.2022, p. 80).

6

(7)  În conformitate cu Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului privind conectivitatea securizată pentru Europa pentru perioada 2023-2027 [COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)] și Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu: O abordare a UE privind managementul traficului spațial – O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale [JOIN(2022) 4 final] (JO C 486, 21.12.2022, p. 172) și Noul Spațiu.

7

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/161 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/161

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind revizuirea cadrului de gestionare a crizelor și de asigurare a depozitelor care contribuie la finalizarea uniunii bancare

[COM(2023) 225 final]

privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 806/2014 în ceea ce privește măsurile de intervenție timpurie, condițiile de declanșare a procedurii de rezoluție și finanțarea măsurilor de rezoluție

[COM(2023) 226 final – 2023/0111 (COD)]

privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește măsurile de intervenție timpurie, condițiile de declanșare a procedurii de rezoluție și finanțarea măsurilor de rezoluție

[COM(2023) 227 final – 2023/0112 (COD)]

și privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/59/UE și a Regulamentului (UE) nr. 806/2014 în ceea ce privește anumite aspecte ale cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile

[COM(2023) 229 final – 2023/0113 (COD)]

(2023/C 349/24)

| Raportor: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Coraportor: | Christophe LEFÈVRE |

Raportor:

Giuseppe GUERINI

Giuseppe GUERINI

Coraportor:

Christophe LEFÈVRE

Christophe LEFÈVRE

| Sesizări | 8.12.2022, scrisoare din partea Ministerului Afacerilor Externe, Uniunii Europene și Cooperării din Spania
  Consiliul Uniunii Europene, 23.6.2023 [COM(2023) 229 final], 11.7.2023 [COM(2023) 226 final], 11.7.2023 [COM(2023) 227 final]
  Parlamentul European, 12.6.2023 [COM(2023) 229 final], 10.7.2023 [COM(2023) 226 final și 227 final]
  Comisia Europeană, 2.6.2023 [COM(2023) 225 final] |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 27.6.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 13.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 175/0/2 |

Sesizări

8.12.2022, scrisoare din partea Ministerului Afacerilor Externe, Uniunii Europene și Cooperării din Spania

Consiliul Uniunii Europene, 23.6.2023 [COM(2023) 229 final], 11.7.2023 [COM(2023) 226 final], 11.7.2023 [COM(2023) 227 final]

Parlamentul European, 12.6.2023 [COM(2023) 229 final], 10.7.2023 [COM(2023) 226 final și 227 final]

Comisia Europeană, 2.6.2023 [COM(2023) 225 final]

Temei juridic

Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

27.6.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

175/0/2

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE apreciază inițiativa cuprinzătoare a Comisiei de a finaliza cadrul legislativ de gestionare a crizelor bancare și de asigurare a depozitelor (CMDI), întrucât progresul uniunii bancare este un pas esențial în direcția consolidării în continuare a pieței unice europene în interesul deponenților și al contribuabililor. |
| --- | --- |

1.1.

CESE apreciază inițiativa cuprinzătoare a Comisiei de a finaliza cadrul legislativ de gestionare a crizelor bancare și de asigurare a depozitelor (CMDI), întrucât progresul uniunii bancare este un pas esențial în direcția consolidării în continuare a pieței unice europene în interesul deponenților și al contribuabililor.

| 1.2. | CESE consideră că recentele crize bancare din Statele Unite ale Americii (SUA) evidențiază importanța rapidității în limitarea riscului de contagiune și de pierdere a încrederii investitorilor și deponenților, alături de nevoia de flexibilitate în răspunsul dat acestor crize. De asemenea, experiența recentă arată importanța organizării, într-un interval de timp foarte scurt, a transferului unei bănci aflate în dificultate către o altă bancă. |
| --- | --- |

1.2.

CESE consideră că recentele crize bancare din Statele Unite ale Americii (SUA) evidențiază importanța rapidității în limitarea riscului de contagiune și de pierdere a încrederii investitorilor și deponenților, alături de nevoia de flexibilitate în răspunsul dat acestor crize. De asemenea, experiența recentă arată importanța organizării, într-un interval de timp foarte scurt, a transferului unei bănci aflate în dificultate către o altă bancă.

| 1.3. | CESE apreciază că propunerea Comisiei a extins protecția sistemelor de garantare a depozitelor (SGD) la depozitele autorităților publice și că Comisia depune eforturi în vederea unei mai bune armonizări a instrumentelor de protecție a depozitelor în întreaga UE. Întrucât fondurile de asigurare a depozitelor (DIF) finanțate și organizate în mod adecvat joacă un rol fundamental, armonizarea consolidată propusă de Comisie va fi cu siguranță benefică. |
| --- | --- |

1.3.

CESE apreciază că propunerea Comisiei a extins protecția sistemelor de garantare a depozitelor (SGD) la depozitele autorităților publice și că Comisia depune eforturi în vederea unei mai bune armonizări a instrumentelor de protecție a depozitelor în întreaga UE. Întrucât fondurile de asigurare a depozitelor (DIF) finanțate și organizate în mod adecvat joacă un rol fundamental, armonizarea consolidată propusă de Comisie va fi cu siguranță benefică.

| 1.4. | CESE observă că unul dintre principalele obiective ale propunerii Comisiei este de a extinde domeniul de aplicare al rezoluției bancare. CESE înțelege pe deplin abordarea Comisiei, contextul, logica sa de reglementare și obiectivele pe termen lung. |
| --- | --- |

1.4.

CESE observă că unul dintre principalele obiective ale propunerii Comisiei este de a extinde domeniul de aplicare al rezoluției bancare. CESE înțelege pe deplin abordarea Comisiei, contextul, logica sa de reglementare și obiectivele pe termen lung.

| 1.5. | Cu privire la recentele crize bancare, CESE subliniază necesitatea unei abordări pragmatice și flexibile, bazată pe trăsăturile specifice diverselor cazuri survenite în termeni de: (i) abordare normativă; (ii) alegerea celor mai eficiente instrumente disponibile; (iii) implicațiile practice ale acțiunilor întreprinse; (iv) cooperarea necesară între părțile interesate; (v) viteza de execuție; și (vi) natura resurselor financiare ce urmează a fi utilizate pentru a pune în aplicare soluțiile alese pentru a gestiona crizele. |
| --- | --- |

1.5.

Cu privire la recentele crize bancare, CESE subliniază necesitatea unei abordări pragmatice și flexibile, bazată pe trăsăturile specifice diverselor cazuri survenite în termeni de: (i) abordare normativă; (ii) alegerea celor mai eficiente instrumente disponibile; (iii) implicațiile practice ale acțiunilor întreprinse; (iv) cooperarea necesară între părțile interesate; (v) viteza de execuție; și (vi) natura resurselor financiare ce urmează a fi utilizate pentru a pune în aplicare soluțiile alese pentru a gestiona crizele.

| 1.6. | CESE consideră că rezoluția ar putea să nu fie întotdeauna soluția optimă pentru a proteja pe deplin ecosistemele economice în care funcționează o bancă în dificultate. Dacă rezoluția s-ar putea dovedi de fapt mai costisitoare decât lichidarea, băncile respective ar trebui să intre în insolvență. |
| --- | --- |

1.6.

CESE consideră că rezoluția ar putea să nu fie întotdeauna soluția optimă pentru a proteja pe deplin ecosistemele economice în care funcționează o bancă în dificultate. Dacă rezoluția s-ar putea dovedi de fapt mai costisitoare decât lichidarea, băncile respective ar trebui să intre în insolvență.

| 1.7. | CESE este de acord cu Comisia că evaluarea de interes public ar putea fi îmbunătățită, adoptând o evaluare mai transparentă și mai armonizată în întreaga UE. Deși recunoaște că a realiza un echilibru între flexibilitate și previzibilitate este o sarcină foarte dificilă pentru autoritățile de reglementare, CESE îi încurajează pe colegiuitori să găsească soluții care să reducă cât mai mult posibil incertitudinea juridică. |
| --- | --- |

1.7.

CESE este de acord cu Comisia că evaluarea de interes public ar putea fi îmbunătățită, adoptând o evaluare mai transparentă și mai armonizată în întreaga UE. Deși recunoaște că a realiza un echilibru între flexibilitate și previzibilitate este o sarcină foarte dificilă pentru autoritățile de reglementare, CESE îi încurajează pe colegiuitori să găsească soluții care să reducă cât mai mult posibil incertitudinea juridică.

| 1.8. | CESE consideră că este necesar să se găsească un echilibru adecvat între formularea consolidată a evaluării interesului public (EIP) și proporționalitatea aplicării sale în cazul băncilor mici, mijlocii și locale. Extinderea EIP pentru a include băncile cu un rol important la nivel regional lasă încă loc de incertitudine în cadrul actual. |
| --- | --- |

1.8.

CESE consideră că este necesar să se găsească un echilibru adecvat între formularea consolidată a evaluării interesului public

| 1.9. | CESE reiterează importanța respectării principiului proporționalității, pentru a elabora reglementări capabile să-și atingă obiectivele fără a afecta excesiv interesele băncilor mici, mijlocii și locale. De asemenea, și principiul proporționalității ar trebui luat în considerare în EIP, mai ales în cazul băncilor locale, care nu prezintă riscuri pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

1.9.

CESE reiterează importanța respectării principiului proporționalității, pentru a elabora reglementări capabile să-și atingă obiectivele fără a afecta excesiv interesele băncilor mici, mijlocii și locale. De asemenea, și principiul proporționalității ar trebui luat în considerare în EIP, mai ales în cazul băncilor locale, care nu prezintă riscuri pentru stabilitatea financiară.

| 1.10. | Deși recunoaște diferențele de competență între reglementările bancare și cele privind ajutoarele de stat, CESE consideră că întregul pachet CMDI ar trebui să fie coordonat corespunzător, cu revizuirea preconizată a comunicării din 2013 privind ajutoarele de stat (1) în sectorul bancar. În caz contrar, există riscul de a implementa propuneri care ar putea fi necorelate cu legislația privind ajutoarele de stat, ajungând la imprevizibilitate și incertitudine juridică. |
| --- | --- |

1.10.

Deși recunoaște diferențele de competență între reglementările bancare și cele privind ajutoarele de stat, CESE consideră că întregul pachet CMDI ar trebui să fie coordonat corespunzător, cu revizuirea preconizată a comunicării din 2013 privind ajutoarele de stat (1

| 1.11. | Comisia s-a concentrat pe consolidarea instrumentului strategiei de transfer, prin utilizarea SGD cu posibilitatea de a accede la Fondul unic de rezoluție, sub rezerva unor garanții adecvate. Acesta ar putea fi un pas înainte către un sistem european de asigurare a depozitelor, dar vor continua să existe ineficiențe până la finalizarea uniunii bancare, deoarece piața va fi încă fragmentată. |
| --- | --- |

1.11.

Comisia s-a concentrat pe consolidarea instrumentului strategiei de transfer, prin utilizarea SGD cu posibilitatea de a accede la Fondul unic de rezoluție, sub rezerva unor garanții adecvate. Acesta ar putea fi un pas înainte către un sistem european de asigurare a depozitelor, dar vor continua să existe ineficiențe până la finalizarea uniunii bancare, deoarece piața va fi încă fragmentată.

2.   Contextul general și sesizarea CESE de către Spania

Contextul general și sesizarea CESE de către Spania

| 2.1. | Guvernul spaniol a cerut Comitetului Economic și Social European să elaboreze un aviz exploratoriu cu privire la propunerea privind uniunea bancară, concentrându-și atenția pe nevoia de a promova o aplicare mai largă a evaluării interesului public, pentru a include băncile – mai ales pe cele mici și mijlocii – în procedura armonizată de rezoluție în caz de criză. |
| --- | --- |

2.1.

Guvernul spaniol a cerut Comitetului Economic și Social European să elaboreze un aviz exploratoriu cu privire la propunerea privind uniunea bancară, concentrându-și atenția pe nevoia de a promova o aplicare mai largă a evaluării interesului public, pentru a include băncile – mai ales pe cele mici și mijlocii – în procedura armonizată de rezoluție în caz de criză.

| 2.2. | La 18 aprilie 2023, Comisia a prezentat patru propuneri legislative diferite care să consolideze cadrul CMDI existent al UE, concentrându-se asupra băncilor mijlocii și mai mici (2). |
| --- | --- |

2.2.

La 18 aprilie 2023, Comisia a prezentat patru propuneri legislative diferite care să consolideze cadrul CMDI existent al UE, concentrându-se asupra băncilor mijlocii și mai mici (2

| 2.3. | Potrivit Comisiei, „[e]xperiența a arătat [...] că multe bănci mijlocii și mai mici aflate în curs de a intra în dificultate au fost gestionate cu ajutorul unor soluții din afara cadrului de rezoluție” (3), implicând uneori „utilizarea banilor contribuabililor în locul resurselor interne necesare ale băncii sau a unor plase de siguranță private finanțate de sectorul bancar (scheme de garantare a depozitelor și fonduri de rezoluție)” (4) și generând un puternic impact negativ asupra economiei și a percepției societății. |
| --- | --- |

2.3.

Potrivit Comisiei, „[e]xperiența a arătat [...] că multe bănci mijlocii și mai mici aflate în curs de a intra în dificultate au fost gestionate cu ajutorul unor soluții din afara cadrului de rezoluție” (3

4

| 2.4. | Prin urmare, noile norme propuse permit autorităților să utilizeze rezoluția ca o componentă-cheie a setului de instrumente de gestionare a crizelor, subliniind că ea ar putea fi mai puțin perturbatoare decât lichidarea pentru clienți, deoarece ei păstrează accesul la conturile lor, iar funcțiile critice ale băncii sunt menținute. |
| --- | --- |

2.4.

Prin urmare, noile norme propuse permit autorităților să utilizeze rezoluția ca o componentă-cheie a setului de instrumente de gestionare a crizelor, subliniind că ea ar putea fi mai puțin perturbatoare decât lichidarea pentru clienți, deoarece ei păstrează accesul la conturile lor, iar funcțiile critice ale băncii sunt menținute.

| 2.5. | De asemenea, propunerile Comisiei facilitează utilizarea sistemelor de garantare a depozitelor în situații de criză pentru a-i proteja de pierderi pe deponenți, atunci când este necesar pentru a evita contagiunea altor bănci și afectarea pe scară mai largă a comunităților și a economiei. Bazându-se pe plase de siguranță finanțate de industrie (precum scheme de garantare a depozitelor și fonduri de soluționare a situațiilor de criză), propunerea încearcă și să salveze banii contribuabililor în eventualitatea unor crize bancare. |
| --- | --- |

2.5.

De asemenea, propunerile Comisiei facilitează utilizarea sistemelor de garantare a depozitelor în situații de criză pentru a-i proteja de pierderi pe deponenți, atunci când este necesar pentru a evita contagiunea altor bănci și afectarea pe scară mai largă a comunităților și a economiei. Bazându-se pe plase de siguranță finanțate de industrie (precum scheme de garantare a depozitelor și fonduri de soluționare a situațiilor de criză), propunerea încearcă și să salveze banii contribuabililor în eventualitatea unor crize bancare.

| 2.6. | Nivelul de acoperire de 100 000 EUR pentru fiecare deponent și bancă, așa cum este prevăzut în Directiva privind sistemele de garantare a depozitelor, este confirmat pentru toți deponenții eligibili din UE și va fi extins la entități publice (spitale, școli și consilii locale) și la banii clienților depuși în anumite tipuri de fonduri (ale unor societăți de investiții, instituții de plată, instituții emitente de monedă electronică). De asemenea, propunerea Comisiei încearcă să armonizeze standardele de protecție a deponenților în întreaga UE. |
| --- | --- |

2.6.

Nivelul de acoperire de 100 000 EUR pentru fiecare deponent și bancă, așa cum este prevăzut în Directiva privind sistemele de garantare a depozitelor, este confirmat pentru toți deponenții eligibili din UE și va fi extins la entități publice (spitale, școli și consilii locale) și la banii clienților depuși în anumite tipuri de fonduri (ale unor societăți de investiții, instituții de plată, instituții emitente de monedă electronică). De asemenea, propunerea Comisiei încearcă să armonizeze standardele de protecție a deponenților în întreaga UE.

3.   Observații generale

Observații generale

| 3.1. | CESE împărtășește obiectivele propunerilor legislative prezentate de Comisie pentru a îmbunătăți gestionarea crizelor bancare și a asigura o protecție adecvată a depozitelor băncilor în caz de criză. |
| --- | --- |

3.1.

CESE împărtășește obiectivele propunerilor legislative prezentate de Comisie pentru a îmbunătăți gestionarea crizelor bancare și a asigura o protecție adecvată a depozitelor băncilor în caz de criză.

| 3.2. | CESE apreciază inițiativa cuprinzătoare a Comisiei de a completa legislația privind cadrul de gestionare a crizelor și de asigurare a depozitelor (CMDI), dat fiind că îmbunătățirea și promovarea uniunii bancare constituie o etapă crucială de consolidare a pieței unice europene, în interesul deponenților și al contribuabililor. În plus, finalizarea uniunii bancare este fundamentală pentru a realiza o uniune economică și monetară autentică, aptă să asigure stabilitatea financiară și gestionarea viabilă a crizelor în caz de nevoie. |
| --- | --- |

3.2.

CESE apreciază inițiativa cuprinzătoare a Comisiei de a completa legislația privind cadrul de gestionare a crizelor și de asigurare a depozitelor (CMDI), dat fiind că îmbunătățirea și promovarea uniunii bancare constituie o etapă crucială de consolidare a pieței unice europene, în interesul deponenților și al contribuabililor. În plus, finalizarea uniunii bancare este fundamentală pentru a realiza o uniune economică și monetară autentică, aptă să asigure stabilitatea financiară și gestionarea viabilă a crizelor în caz de nevoie.

| 3.3. | După cum s-a afirmat în avizele anterioare (5), CESE consideră că consolidarea cadrului CMDI existent este esențială. Acest aspect a rezultat clar în cazurile recente de crize bancare în SUA și în cazul Credit Suisse, cu implicații negative larg răspândite asupra stabilității sistemului bancar din Statele Unite și Elveția, asupra piețelor financiare internaționale în general și a sectorului bancar în special. În UE, nu există încă un mecanism de protecție a lichidităților în cadrul unui proces de rezoluție. |
| --- | --- |

3.3.

După cum s-a afirmat în avizele anterioare (5

| 3.4. | CESE consideră că situațiile de criză bancară menționate supra evidențiază, încă o dată, importanța promptitudinii în limitarea daunelor, mai ales a riscului de contagiune, și nevoia de flexibilitate în răspunsul la crizele bancare. De asemenea, s-a demonstrat rolul decisiv al unui mecanism de sprijinire a lichidității care să acopere nevoile imediate de lichiditate și să ofere răgazul necesar pentru a dezvolta o strategie viabilă de rezoluție. |
| --- | --- |

3.4.

CESE consideră că situațiile de criză bancară menționate supra

| 3.5. | De asemenea, CESE consideră că experiența recentă subliniază cât de importantă este organizarea, într-un interval de timp foarte scurt, a transferului unei bănci aflate în dificultate către o altă bancă. Ca atare, este important să se garanteze că acest cadru de reglementare oferă condiții adecvate pentru astfel de transferuri, întrucât ele trebuie să aibă loc fără a parcurge procedurile de diligență obișnuite, iar implicațiile tranzacțiilor sunt imense și incerte. În plus, experiența dobândită până în prezent a arătat că este nevoie de un regim special general atunci când o bancă este supusă rezoluției, ceea ce facilitează integrarea băncii în noul grup în cel mai eficient mod cu putință. |
| --- | --- |

3.5.

De asemenea, CESE consideră că experiența recentă subliniază cât de importantă este organizarea, într-un interval de timp foarte scurt, a transferului unei bănci aflate în dificultate către o altă bancă. Ca atare, este important să se garanteze că acest cadru de reglementare oferă condiții adecvate pentru astfel de transferuri, întrucât ele trebuie să aibă loc fără a parcurge procedurile de diligență obișnuite, iar implicațiile tranzacțiilor sunt imense și incerte. În plus, experiența dobândită până în prezent a arătat că este nevoie de un regim special general atunci când o bancă este supusă rezoluției, ceea ce facilitează integrarea băncii în noul grup în cel mai eficient mod cu putință.

| 3.6. | Integrarea și gestionarea unei bănci care face obiectul rezoluției reprezintă un proces complex, iar etapele și cerințele de reglementare trebuie raționalizate. Diversele autorități implicate ar trebui să fie în măsură să-și coordoneze în mod corespunzător rolurile respective în cadrul proceselor de reglementare sau în cadrul procedurilor de aprobare accelerată a măsurilor de gestionare a crizelor. În plus, este fundamental să se garanteze că astfel de transferuri se pot efectua și la nivel transfrontalier în UE, oricând este necesar. |
| --- | --- |

3.6.

Integrarea și gestionarea unei bănci care face obiectul rezoluției reprezintă un proces complex, iar etapele și cerințele de reglementare trebuie raționalizate. Diversele autorități implicate ar trebui să fie în măsură să-și coordoneze în mod corespunzător rolurile respective în cadrul proceselor de reglementare sau în cadrul procedurilor de aprobare accelerată a măsurilor de gestionare a crizelor. În plus, este fundamental să se garanteze că astfel de transferuri se pot efectua și la nivel transfrontalier în UE, oricând este necesar.

| 3.7. | CESE apreciază că Comisia a extins protecția SGD la depozitele autorităților publice și că urmărește o armonizare sporită a instrumentelor de protecție a depozitelor în întreaga UE. Protejându-i atât pe cei care economisesc, cât și pe deponenții persoane fizice și pe micii deponenți în cazul intrării în dificultate a unei bănci, asigurarea depozitelor reduce la minimum riscul de evaziune în depozite și combate riscul de contagiune. CESE consideră că această asigurare a depozitelor ar trebui adaptată în anumite cazuri pentru a-i lua în considerare pe deponenții aflați într-o situație economică fragilă, cum ar fi persoanele cu handicap sau cele cu boli de lungă durată. Întrucât fondurile de asigurare a depozitelor DIF finanțate și organizate corespunzător sunt esențiale, armonizarea sporită propusă de Comisie va fi cu siguranță benefică. |
| --- | --- |

3.7.

CESE apreciază că Comisia a extins protecția SGD la depozitele autorităților publice și că urmărește o armonizare sporită a instrumentelor de protecție a depozitelor în întreaga UE. Protejându-i atât pe cei care economisesc, cât și pe deponenții persoane fizice și pe micii deponenți în cazul intrării în dificultate a unei bănci, asigurarea depozitelor reduce la minimum riscul de evaziune în depozite și combate riscul de contagiune. CESE consideră că această asigurare a depozitelor ar trebui adaptată în anumite cazuri pentru a-i lua în considerare pe deponenții aflați într-o situație economică fragilă, cum ar fi persoanele cu handicap sau cele cu boli de lungă durată. Întrucât fondurile de asigurare a depozitelor DIF finanțate și organizate corespunzător sunt esențiale, armonizarea sporită propusă de Comisie va fi cu siguranță benefică.

| 3.8. | CESE observă că unul dintre principalele obiective ale propunerii Comisiei este de a extinde domeniul de aplicare al rezoluției, în cazul în care această soluție ar fi luată în considerare în conformitate cu interesul public. Lichidarea poate avea loc numai dacă: (i) poate îndeplini – mai eficient decât rezoluția – obiectivele stabilite de Directiva privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare pentru rezoluția în sine; și (ii) nu este necesar să fie utilizate fonduri publice. |
| --- | --- |

3.8.

CESE observă că unul dintre principalele obiective ale propunerii Comisiei este de a extinde domeniul de aplicare al rezoluției, în cazul în care această soluție ar fi luată în considerare în conformitate cu interesul public

| 3.9. | CESE înțelege pe deplin abordarea Comisiei, logica sa de reglementare și obiectivele pe termen lung. În același timp, CESE subliniază necesitatea unei abordări pragmatice – așa cum au demonstrat recentele crize bancare din SUA – în demersul de reglementare, a utilizării celor mai eficiente instrumente disponibile, implicațiile practice ale acțiunilor întreprinse, cooperarea necesară între părțile interesate, viteza de execuție și, în sfârșit, resursele financiare care trebuie utilizate pentru a pune în aplicare instrumentele alese de gestionare a crizelor. |
| --- | --- |

3.9.

CESE înțelege pe deplin abordarea Comisiei, logica sa de reglementare și obiectivele pe termen lung. În același timp, CESE subliniază necesitatea unei abordări pragmatice – așa cum au demonstrat recentele crize bancare din SUA – în demersul de reglementare, a utilizării celor mai eficiente instrumente disponibile, implicațiile practice ale acțiunilor întreprinse, cooperarea necesară între părțile interesate, viteza de execuție și, în sfârșit, resursele financiare care trebuie utilizate pentru a pune în aplicare instrumentele alese de gestionare a crizelor.

| 3.10. | CESE consideră că rezoluția ar putea să nu fie totdeauna soluția cea mai convenabilă pentru a proteja pe deplin ecosistemele economice în care funcționează o bancă în dificultate, în special o bancă- mică sau mijlocie. Trebuie observat că, în cazul băncilor mici și mijlocii, rezoluția s-ar putea dovedi, de fapt, mai costisitoare decât alte forme de intervenție, în special la nivelul – adesea limitat – local unde funcționează banca. În acest sens, CESE sugerează că cota de piață a băncilor mijlocii, mici și locale, fără activitate transfrontalieră, ar putea fi evaluată în raport cu cota de piață națională generală, și nu la nivel regional, în cadrul statelor membre. |
| --- | --- |

3.10.

CESE consideră că rezoluția ar putea să nu fie totdeauna soluția cea mai convenabilă pentru a proteja pe deplin ecosistemele economice în care funcționează o bancă în dificultate, în special o bancă- mică sau mijlocie. Trebuie observat că, în cazul băncilor mici și mijlocii, rezoluția s-ar putea dovedi, de fapt, mai costisitoare decât alte forme de intervenție, în special la nivelul – adesea limitat – local unde funcționează banca. În acest sens, CESE sugerează că cota de piață a băncilor mijlocii, mici și locale, fără activitate transfrontalieră, ar putea fi evaluată în raport cu cota de piață națională generală, și nu la nivel regional, în cadrul statelor membre.

| 3.11. | CESE consideră că întregul pachet CMDI ar trebui să fie coordonat în mod corespunzător cu revizuirea preconizată a Comunicării din 2013 privind ajutoarele de stat (6) în sectorul bancar, care a jucat un rol în declanșarea actualei situații de imprevizibilitate în ceea ce privește activarea sau nu a rezoluției. Adoptarea propunerilor de reglementare privind CMDI fără a cunoaște normele privind ajutoarele de stat ar putea însemna că sunt puse în aplicare propuneri care pot fi incompatibile cu legislația privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

3.11.

CESE consideră că întregul pachet CMDI ar trebui să fie coordonat în mod corespunzător cu revizuirea preconizată a Comunicării din 2013 privind ajutoarele de stat (6

| 3.12. | Ca observație generală, CESE reiterează importanța respectării principiului proporționalității, pentru a elabora reglementări capabile să-și îndeplinească obiectivele fără a afecta excesiv interesele băncilor mici, mijlocii și locale. De asemenea, și principiul proporționalității ar trebui luat în considerare în realizarea EIP, mai ales în cazul băncilor locale, care nu prezintă riscuri pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

3.12.

Ca observație generală, CESE reiterează importanța respectării principiului proporționalității, pentru a elabora reglementări capabile să-și îndeplinească obiectivele fără a afecta excesiv interesele băncilor mici, mijlocii și locale. De asemenea, și principiul proporționalității ar trebui luat în considerare în realizarea EIP, mai ales în cazul băncilor locale, care nu prezintă riscuri pentru stabilitatea financiară.

4.   Observații specifice

Observații specifice

| 4.1. | CESE este de acord cu Comisia că evaluarea de interes public ar putea fi îmbunătățită, adoptând o evaluare mai transparentă și mai armonizată în întreaga UE. Deși recunoaște că a realiza un echilibru între flexibilitate și previzibilitate este – într-adevăr – foarte dificil pentru autoritățile de reglementare, CESE observă că propunerile legislative în cauză nu par să elimine pe deplin marja de apreciere considerabilă acordată anterior autorităților implicate, permițând o anumită incertitudine juridică. |
| --- | --- |

4.1.

CESE este de acord cu Comisia că evaluarea de interes public ar putea fi îmbunătățită, adoptând o evaluare mai transparentă și mai armonizată în întreaga UE. Deși recunoaște că a realiza un echilibru între flexibilitate și previzibilitate este – într-adevăr – foarte dificil pentru autoritățile de reglementare, CESE observă că propunerile legislative în cauză nu par să elimine pe deplin marja de apreciere considerabilă acordată anterior autorităților implicate, permițând o anumită incertitudine juridică.

| 4.2. | CESE consideră că este necesar să se găsească un echilibru adecvat între formularea consolidată a criteriului interesului public și proporționalitatea aplicării sale în cazul băncilor mici și locale. Extinderea domeniului de aplicare al EIP pentru a include băncile cu un rol important la nivel regional lasă încă loc de incertitudine în cadrul actual. |
| --- | --- |

4.2.

CESE consideră că este necesar să se găsească un echilibru adecvat între formularea consolidată a criteriului interesului public

| 4.3. | Având în vedere că domeniul de aplicare al evaluării interesului public pare să fie mai larg decât cel al normelor anterioare (pentru a include o gamă mai largă de cazuri decât în trecut), CESE consideră că este esențial ca criteriul celui mai mic cost (adică o sarcină mai mică în intervenții preventive/alternative ale SGD în raport cu plata) să funcționeze eficient, pentru a asigura destul spațiu de manevră unde există condițiile necesare pentru a preveni/detensiona criza, prin utilizarea unor instrumente alternative de rezoluție. |
| --- | --- |

4.3.

Având în vedere că domeniul de aplicare al evaluării interesului public pare să fie mai larg decât cel al normelor anterioare (pentru a include o gamă mai largă de cazuri decât în trecut), CESE consideră că este esențial ca criteriul celui mai mic cost (adică o sarcină mai mică în intervenții preventive/alternative ale SGD în raport cu plata) să funcționeze eficient, pentru a asigura destul spațiu de manevră unde există condițiile necesare pentru a preveni/detensiona criza, prin utilizarea unor instrumente alternative de rezoluție.

| 4.4. | CESE subliniază incertitudinea generată de propunerile legislative în raport cu repartizarea competențelor, mai ales cu privire la modul în care competențele și responsabilitățile vor fi distribuite între autoritățile naționale și europene care ar putea fi implicate în procesul decizional complex privind gestionarea crizelor bancare. Într-un astfel de context, viteza de execuție este esențială, așa cum au demonstrat recent mai multe cazuri atât în UE, cât și în SUA. |
| --- | --- |

4.4.

CESE subliniază incertitudinea generată de propunerile legislative în raport cu repartizarea competențelor, mai ales cu privire la modul în care competențele și responsabilitățile vor fi distribuite între autoritățile naționale și europene care ar putea fi implicate în procesul decizional complex privind gestionarea crizelor bancare. Într-un astfel de context, viteza de execuție este esențială, așa cum au demonstrat recent mai multe cazuri atât în UE, cât și în SUA.

| 4.5. | CESE observă că cerința minimă de fonduri proprii și datorii eligibile (MREL) ar trebui stabilită și aplicată pe baza dimensiunii și a profilului de risc specific băncilor în cauză, cu scopul dublu de a asigura condiții de concurență echitabile între băncile semnificative cu scheme de funcționare comparabile, pe de o parte, și de a proteja modelul de afaceri specific adoptat de băncile mici și locale, dar și de băncile care își desfășoară activitatea în sectoare/industrii specifice și dedicate, pe de altă parte. |
| --- | --- |

4.5.

CESE observă că cerința minimă de fonduri proprii și datorii eligibile (MREL) ar trebui stabilită și aplicată pe baza dimensiunii și a profilului de risc specific băncilor în cauză, cu scopul dublu de a asigura condiții de concurență echitabile între băncile semnificative cu scheme de funcționare comparabile, pe de o parte, și de a proteja modelul de afaceri specific adoptat de băncile mici și locale, dar și de băncile care își desfășoară activitatea în sectoare/industrii specifice și dedicate, pe de altă parte.

| 4.6. | În ceea ce privește MREL, trebuie clarificată presupusa proporționalitate în definirea cerinței adoptate de Comisia Europeană. Cerința minimă de fonduri proprii și datorii eligibile (MREL) ar consta întotdeauna (ca în cazul băncilor care au adoptat-o deja) într-o rezervă de capital suplimentară, care să acopere eventualele pierderi, la care se adaugă o sumă pentru recapitalizare. CESE consideră că este important să se adapteze cerințele MREL la diversele dimensiuni ale băncilor și modele de afaceri. |
| --- | --- |

4.6.

În ceea ce privește MREL, trebuie clarificată presupusa proporționalitate în definirea cerinței adoptate de Comisia Europeană. Cerința minimă de fonduri proprii și datorii eligibile (MREL) ar consta întotdeauna (ca în cazul băncilor care au adoptat-o deja) într-o rezervă de capital suplimentară, care să acopere eventualele pierderi, la care se adaugă o sumă pentru recapitalizare. CESE consideră că este important să se adapteze cerințele MREL la diversele dimensiuni ale băncilor și modele de afaceri.

| 4.7. | CESE observă că rolul băncilor din UE și diversele lor caracteristici și modele de afaceri, care asigură un sistem bancar european mai puternic și mai diversificat, ar trebui consolidate și menținute în întreaga UE. Reglementările privind activitatea bancară ar trebui să țină seama corespunzător de nevoia de creștere economică reală, de impactul său pe termen lung asupra creșterii economice din Europa și de impactul său social asupra ocupării forței de muncă. În acest sens, CESE consideră că este mult mai bine să se creeze condiții și instrumente pentru a preveni și combate criza decât să se intervină apoi cu operațiuni de salvare, oricând sunt posibile și disponibile astfel de opțiuni. |
| --- | --- |

4.7.

CESE observă că rolul băncilor din UE și diversele lor caracteristici și modele de afaceri, care asigură un sistem bancar european mai puternic și mai diversificat, ar trebui consolidate și menținute în întreaga UE. Reglementările privind activitatea bancară ar trebui să țină seama corespunzător de nevoia de creștere economică reală, de impactul său pe termen lung asupra creșterii economice din Europa și de impactul său social asupra ocupării forței de muncă. În acest sens, CESE consideră că este mult mai bine să se creeze condiții și instrumente pentru a preveni și combate criza decât să se intervină apoi cu operațiuni de salvare, oricând sunt posibile și disponibile astfel de opțiuni.

| 4.8. | Deseori, intervențiile timpurii s-ar putea dovedi a fi eficace și mai puțin costisitoare decât rezoluția. Procedurile pentru măsuri preventive și alternative sunt prevăzute în Directiva privind schemele de garantare a depozitelor și sunt gestionate de SGD naționale potrivit normelor armonizate și mecanismelor de protecție existente în mai multe state membre ale UE. Trebuie implementată o revizuire a ierarhiei creditorilor, pentru a permite buna funcționare a testului celui mai mic cost (least cost test) și, în consecință, a pune în aplicare măsuri de intervenție timpurie. De asemenea, este important să se realizeze armonizarea europeană sau, cel puțin, să se dezvolte orientări pentru calcule în virtutea principiului costurilor minime. |
| --- | --- |

4.8.

Deseori, intervențiile timpurii s-ar putea dovedi a fi eficace și mai puțin costisitoare decât rezoluția. Procedurile pentru măsuri preventive și alternative sunt prevăzute în Directiva privind schemele de garantare a depozitelor și sunt gestionate de SGD naționale potrivit normelor armonizate și mecanismelor de protecție existente în mai multe state membre ale UE. Trebuie implementată o revizuire a ierarhiei creditorilor, pentru a permite buna funcționare a testului celui mai mic cost (least cost test

principiului costurilor minime

| 4.9. | SGD naționale și schemele de garantare reprezintă o componentă esențială a plasei de siguranță pe care o oferă cadrul UE pentru a proteja stabilitatea financiară și a stimula încrederea pe piață. Din acest motiv, schemele de garantare a depozitelor ar trebui să joace un rol mai mare, indiferent de caracterul lor privat sau public sau de natura voluntară sau obligatorie a contribuțiilor care formează resursele lor. Ceea ce contează este funcția lor publică și abordarea de piață strictă pe care o urmează, pentru a face alegeri sub supravegherea autorităților competente. |
| --- | --- |

4.9.

SGD naționale și schemele de garantare reprezintă o componentă esențială a plasei de siguranță pe care o oferă cadrul UE pentru a proteja stabilitatea financiară și a stimula încrederea pe piață. Din acest motiv, schemele de garantare a depozitelor ar trebui să joace un rol mai mare, indiferent de caracterul lor privat sau public sau de natura voluntară sau obligatorie a contribuțiilor care formează resursele lor. Ceea ce contează este funcția lor publică și abordarea de piață strictă pe care o urmează, pentru a face alegeri sub supravegherea autorităților competente.

| 4.10. | Rolul schemele de garantare a depozitelor s-a dovedit a fi deosebit de important pentru băncile mici și mijlocii (instituții financiare de importanță mai mică), cu o mai mică capacitate de acces pe piață pentru a emite instrumente eligibile pentru MREL. Trebuie observat că mai multe bănci, inclusiv cele mici și cele locale au demonstrat că pot pune în aplicare efectiv măsuri preventive pentru a gestiona crizele în mod corespunzător. |
| --- | --- |

4.10.

Rolul schemele de garantare a depozitelor s-a dovedit a fi deosebit de important pentru băncile mici și mijlocii (instituții financiare de importanță mai mică), cu o mai mică capacitate de acces pe piață pentru a emite instrumente eligibile pentru MREL. Trebuie observat că mai multe bănci, inclusiv cele mici și cele locale au demonstrat că pot pune în aplicare efectiv măsuri preventive pentru a gestiona crizele în mod corespunzător.

| 4.11. | După cum a menționat anterior într-un număr de avize (7), CESE reiterează că „ecosistemul” financiar și bancar european ar trebui diversificat, ar trebui să fie sustenabil și capabil să recunoască rolul fundamental pe care îl joacă băncile mici și mijlocii la nivel local, relevanța lor de ansamblu la nivel național și valoarea adăugată a acestor bănci pentru comunitățile locale, ca și efectul pozitiv al unei competențe sporite în sectorul bancar asupra societății în ansamblu. Rolul băncilor cooperatiste de credit (8), al „băncilor etice” și al nivelului local sau sectorial, ca în cazul băncilor cooperatiste și al băncilor etice pentru entitățile economiei sociale, este decisiv în acest sens și în acord cu principiul economiei sociale de piață consacrat în tratatele UE. |
| --- | --- |

4.11.

După cum a menționat anterior într-un număr de avize (7

8

| 4.12. | Pe de altă parte, ar trebui recunoscut și rolul grupurilor bancare transfrontaliere de dimensiuni mai mari, întrucât, atunci când sunt organizate ca sucursale, ele asigură o diversificare mai bună, sunt mai puțin dependente de instituțiile-mamă și permit o separare mai ușoară a sucursalelor de grup, reducând astfel riscul de contagiune și mărind stabilitatea. Băncile europene internaționale contribuie în mod substanțial la internaționalizarea firmelor europene. |
| --- | --- |

4.12.

Pe de altă parte, ar trebui recunoscut și rolul grupurilor bancare transfrontaliere de dimensiuni mai mari, întrucât, atunci când sunt organizate ca sucursale, ele asigură o diversificare mai bună, sunt mai puțin dependente de instituțiile-mamă și permit o separare mai ușoară a sucursalelor de grup, reducând astfel riscul de contagiune și mărind stabilitatea. Băncile europene internaționale contribuie în mod substanțial la internaționalizarea firmelor europene.

| 4.13. | CESE solicită o coordonare adecvată între normele uniunii bancare privind gestionarea crizelor și cadrul de asigurare a depozitelor, pe de o parte, și aplicarea normelor privind ajutorul de stat prevăzute la articolul 107 din TFUE (9), pe de altă parte. Această coordonare ar trebui să evite insecuritatea juridică și diferențele de tratament juridic aplicat băncilor aflate pe teritoriul UE. Principiul consacrat de Curtea de Justiție a UE potrivit căruia schemele finanțate din fonduri private nu se supun articolului 107 din TFUE (Tercas) ar trebui luat în considerare în mod corespunzător în acest sens (10). |
| --- | --- |

4.13.

CESE solicită o coordonare adecvată între normele uniunii bancare privind gestionarea crizelor și cadrul de asigurare a depozitelor, pe de o parte, și aplicarea normelor privind ajutorul de stat prevăzute la articolul 107 din TFUE (9

Tercas

10

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Comunicarea Comisiei privind aplicarea, de la 1 august 2013 , a normelor privind ajutoarele de stat pentru măsurile de sprijin în favoarea băncilor în contextul crizei financiare („Comunicarea privind sectorul bancar”) (JO C 216, 30.7.2013, p. 1).

1

(2)  COM(2023) 226 final, COM(2023) 227 final, COM(2023) 228 final și COM(2023) 229 final.

2

(3)  Comunicat de presă, 18 aprilie 2023, Comisia Europeană.

3

(4)  Comunicat de presă, 18 aprilie 2023, Comisia Europeană.

4

(5)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 și a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește tratamentul prudențial al grupurilor de instituții de importanță sistemică globală cu o strategie de rezoluție cu puncte de intrare multiple și o metodologie pentru subscrierea indirectă de instrumente eligibile în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile [COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD)] (JO C 152, 6.4.2022, p. 111) și Avizul Comitetului Economic şi Social European privind Comunicarea către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind finalizarea uniunii bancare [COM(2017) 592 final] (JO C 237, 6.7.2018, p. 46).

5

(6)  Comunicarea Comisiei privind aplicarea, de la 1 august 2013, a normelor privind ajutoarele de stat pentru măsurile de sprijin în favoarea băncilor în contextul crizei financiare („Comunicarea privind sectorul bancar”) (JO C 216, 30.7.2013, p. 1).

6

(7)  Avizul Comitetului Economic și Social European – Considerații suplimentare privind Recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro [COM(2021) 742 final] (aviz din proprie inițiativă) (JO C 75, 28.2.2023, p. 43) și Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 806/2014 în scopul instituirii unui sistem european de asigurare a depozitelor [COM(2015) 586 final – 2015/0270 (COD)] (JO C 177, 18.5.2016, p. 21).

7

(8)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Promovarea unei uniuni bancare mai favorabile incluziunii și mai durabile prin îmbunătățirea contribuției băncilor comunitare la dezvoltarea locală și construirea unui sistem financiar internațional și european responsabil din punct de vedere social” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 364, 28.10.2020, p. 14).

8

(9)  
  JO C 115, 9.5.2008, p. 91.

9

(10)  Hotărârea în cauza C-425/19 P.

10

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/167 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/167

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/881 în ceea ce privește serviciile de securitate gestionate

[COM(2023) 208 final] — 2023/0108 (COD)

și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de consolidare a solidarității și a capacităților de la nivelul Uniunii pentru detectarea amenințărilor și incidentelor de securitate cibernetică, pregătirea legată de acestea și contracararea lor

[COM(2023) 209 final] — 2023/0109 (COD)

(2023/C 349/25)

| Raportor: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |
| Coraportor: | Alberto MAZZOLA |

Raportor:

Dumitru FORNEA

Dumitru FORNEA

Coraportor:

Alberto MAZZOLA

Alberto MAZZOLA

| Sesizare | Parlamentul European, 1.6.2023 |
| --- | --- |
| | Consiliul Uniunii Europene, 7.6.2023 |
| Temei juridic | Articolele 114, 173 alineatul (3) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 13.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 174/0/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 1.6.2023

Consiliul Uniunii Europene, 7.6.2023

Temei juridic

Articolele 114, 173 alineatul (3) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale

Data adoptării în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

174/0/1

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută propunerea de regulament (1) și consideră că coordonarea la nivelul UE este esențială pentru a aborda actuala fragmentare a pieței și pentru a consolida cooperarea între părțile interesate din sectorul public și privat din UE în vederea îmbunătățirii capacității de prevenire, detectare și contracarare a amenințărilor cibernetice. CESE recomandă ca propunerea să acorde mai multă atenție respectării principiilor subsidiarității și proporționalității, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul Economic și Social European (CESE) salută propunerea de regulament (1

| 1.2. | Comitetul recunoaște eforturile Comisiei Europene în domeniul securității cibernetice și subliniază că un răspuns cuprinzător la incidentele cibernetice ar trebui să includă nu numai capacități și procese, ci și elemente de hardware și software. Cu toate acestea, CESE se opune numeroaselor competențe de executare propuse de regulament, în special deoarece securitatea cibernetică rămâne o prerogativă a statelor membre. |
| --- | --- |

1.2.

Comitetul recunoaște eforturile Comisiei Europene în domeniul securității cibernetice și subliniază că un răspuns cuprinzător la incidentele cibernetice ar trebui să includă nu numai capacități și procese, ci și elemente de hardware și software. Cu toate acestea, CESE se opune numeroaselor competențe de executare propuse de regulament, în special deoarece securitatea cibernetică rămâne o prerogativă a statelor membre.

| 1.3. | Este necesară o strategie pe termen mediu pentru obținerea autonomiei strategice în ceea ce privește tehnologiile-cheie și sectoarele critice, care să sprijine întreprinderile cu sediul în UE în procesul de dezvoltare a unor centre de cercetare și de producție. CESE subliniază că este crucial să se achiziționeze tehnologie produsă exclusiv în UE pentru dotarea centrelor naționale de operațiuni de securitate (SOC) cu tehnologii de vârf. |
| --- | --- |

1.3.

Este necesară o strategie pe termen mediu pentru obținerea autonomiei strategice în ceea ce privește tehnologiile-cheie și sectoarele critice, care să sprijine întreprinderile cu sediul în UE în procesul de dezvoltare a unor centre de cercetare și de producție. CESE subliniază că este crucial să se achiziționeze tehnologie produsă exclusiv în UE pentru dotarea centrelor naționale de operațiuni de securitate (SOC) cu tehnologii de vârf.

| 1.4. | CESE este preocupat de faptul că, la patru ani de la adoptarea Regulamentului UE privind securitatea cibernetică (2), nu a fost adoptat niciun sistem de securitate cibernetică și niciun produs nu a fost încă certificat cibernetic. Comitetul recomandă implicarea agențiilor sectoriale ale UE (3) în dezvoltarea sistemelor de securitate cibernetică și adoptarea unui standard minim al UE în colaborare cu CEN, Cenelec și ETSI, inclusiv pentru dispozitivele „internetul oamenilor” (IoP) și internetul obiectelor (IoT). |
| --- | --- |

1.4.

CESE este preocupat de faptul că, la patru ani de la adoptarea Regulamentului UE privind securitatea cibernetică (2

3

| 1.5. | CESE ia notă de rolul consolidat propus pentru ENISA și solicită alocarea de personal desemnat și o alocare bugetară adecvată pentru toate activitățile suplimentare, pentru a permite ENISA să își îndeplinească rolul strategic semnificativ, în conformitate cu ambițiile UE în materie de securitate cibernetică. |
| --- | --- |

1.5.

CESE ia notă de rolul consolidat propus pentru ENISA și solicită alocarea de personal desemnat și o alocare bugetară adecvată pentru toate activitățile suplimentare, pentru a permite ENISA să își îndeplinească rolul strategic semnificativ, în conformitate cu ambițiile UE în materie de securitate cibernetică.

| 1.6. | Statele membre ar trebui să ajungă la un consens cu privire la adoptarea unei abordări globale în materie de securitate cibernetică, care să includă personal calificat, procese puse în aplicare în mod consecvent și tehnologii de ultimă generație adecvate și care să pună accentul în mod special pe consolidarea cooperării cu sectorul privat. Strângerea legăturilor și a cooperării dintre sectorul apărării și cel privat este vitală. |
| --- | --- |

1.6.

Statele membre ar trebui să ajungă la un consens cu privire la adoptarea unei abordări globale în materie de securitate cibernetică, care să includă personal calificat, procese puse în aplicare în mod consecvent și tehnologii de ultimă generație adecvate și care să pună accentul în mod special pe consolidarea cooperării cu sectorul privat. Strângerea legăturilor și a cooperării dintre sectorul apărării și cel privat este vitală.

| 1.7. | Specificațiile tehnice ale viitoarei infrastructuri informatice ar trebui să permită interoperabilitatea neîntreruptă dintre sistemele naționale și Scutul cibernetic european. SOC naționale trebuie, de asemenea, să fie pregătite să efectueze teste de rezistență la nivel național privind infrastructura critică și să își împărtășească rezultatele în cadrul Scutului cibernetic european. |
| --- | --- |

1.7.

Specificațiile tehnice ale viitoarei infrastructuri informatice ar trebui să permită interoperabilitatea neîntreruptă dintre sistemele naționale și Scutul cibernetic european. SOC naționale trebuie, de asemenea, să fie pregătite să efectueze teste de rezistență la nivel național privind infrastructura critică și să își împărtășească rezultatele în cadrul Scutului cibernetic european.

| 1.8. | Comitetul propune ca fiecare consorțiu care coordonează SOC să dețină un mandat de un an în cadrul unui sistem comun de rotație. Finanțarea UE pentru consorțiul-gazdă ar trebui să acopere 100 % din costurile de achiziție pentru instrumente și infrastructură și 50 % din costurile operaționale (spre deosebire de rata propusă de 75 %-50 %). |
| --- | --- |

1.8.

Comitetul propune ca fiecare consorțiu care coordonează SOC să dețină un mandat de un an în cadrul unui sistem comun de rotație. Finanțarea UE pentru consorțiul-gazdă ar trebui să acopere 100 % din costurile de achiziție pentru instrumente și infrastructură și 50 % din costurile operaționale (spre deosebire de rata propusă de 75 %-50 %).

| 1.9. | Întrucât deficitul de competențe în materie de securitate cibernetică a crescut în ultimii ani, Comitetul salută inițiativa „Academia de competențe în materie de securitate cibernetică” și consideră că sunt necesari indicatori care să măsoare progresele înregistrate în ce privește eliminarea lacunelor în materie de competențe în domeniul securității cibernetice. |
| --- | --- |

1.9.

Întrucât deficitul de competențe în materie de securitate cibernetică a crescut în ultimii ani, Comitetul salută inițiativa „Academia de competențe în materie de securitate cibernetică” și consideră că sunt necesari indicatori care să măsoare progresele înregistrate în ce privește eliminarea lacunelor în materie de competențe în domeniul securității cibernetice.

| 1.10. | CESE constată că Comisia Europeană nu a furnizat o estimare precisă a costurilor pentru programele, tehnologiile de analiză a datelor și proiectele de dezvoltare a infrastructurii necesare. Comitetul consideră că sursele de finanțare de la nivelul UE propuse sunt inadecvate și solicită explorarea unor surse suplimentare, inclusiv punerea în comun a resurselor de finanțare private. |
| --- | --- |

1.10.

CESE constată că Comisia Europeană nu a furnizat o estimare precisă a costurilor pentru programele, tehnologiile de analiză a datelor și proiectele de dezvoltare a infrastructurii necesare. Comitetul consideră că sursele de finanțare de la nivelul UE propuse sunt inadecvate și solicită explorarea unor surse suplimentare, inclusiv punerea în comun a resurselor de finanțare private.

| 1.11. | Procedura descrisă pentru solicitarea de sprijin din rezerva UE pentru securitate cibernetică pare să fie lentă, fără termene clare de răspuns. Comitetul subliniază necesitatea unui răspuns ultrarapid în cazul unui incident cibernetic. |
| --- | --- |

1.11.

Procedura descrisă pentru solicitarea de sprijin din rezerva UE pentru securitate cibernetică pare să fie lentă, fără termene clare de răspuns. Comitetul subliniază necesitatea unui răspuns ultrarapid în cazul unui incident cibernetic.

| 1.12. | CESE solicită clarificări din partea Comisiei Europene cu privire la definiția unui „volum semnificativ de date” menționată la articolul 6 alineatul (2) litera (a) din regulamentul propus, precum și cu privire la „țintele” menționate la litera (c) de la același alineat. |
| --- | --- |

1.12.

CESE solicită clarificări din partea Comisiei Europene cu privire la definiția unui „volum semnificativ de date” menționată la articolul 6 alineatul (2) litera (a) din regulamentul propus, precum și cu privire la „țintele” menționate la litera (c) de la același alineat.

| 1.13. | Comitetul consideră că este esențial ca UE să participe la discuțiile globale privind instituirea unei strategii internaționale de securitate cibernetică. Investigarea rapidă a atacurilor cibernetice și tragerea la răspundere a autorilor sunt de o importanță capitală, inclusiv prin canale diplomatice în cazurile din afara UE. |
| --- | --- |

1.13.

Comitetul consideră că este esențial ca UE să participe la discuțiile globale privind instituirea unei strategii internaționale de securitate cibernetică. Investigarea rapidă a atacurilor cibernetice și tragerea la răspundere a autorilor sunt de o importanță capitală, inclusiv prin canale diplomatice în cazurile din afara UE.

| 1.14. | CESE este dezamăgit de faptul că partenerii sociali și organizațiile societății civile nu sunt menționați nici măcar o singură dată în document și subliniază că asigurarea unei cooperări consolidate între entitățile publice și cele private necesită implicarea deplină a societății civile organizate din UE. |
| --- | --- |

1.14.

CESE este dezamăgit de faptul că partenerii sociali și organizațiile societății civile nu sunt menționați nici măcar o singură dată în document și subliniază că asigurarea unei cooperări consolidate între entitățile publice și cele private necesită implicarea deplină a societății civile organizate din UE.

| 1.15. | Comitetul propune ca raportul către Parlamentul European și Consiliu să fie transmis la doi ani de la intrarea în vigoare a regulamentului (și nu la patru, astfel cum a propus Comisia), împreună cu evaluarea impactului care ar trebui să însoțească regulamentul supus examinării. CESE insistă asupra necesității de a pune în aplicare atât măsuri precise de performanță care să se concentreze pe obținerea de rezultate, cât și indicatori-cheie de performanță (ICP) care să evalueze rezultatele. |
| --- | --- |

1.15.

Comitetul propune ca raportul către Parlamentul European și Consiliu să fie transmis la doi ani de la intrarea în vigoare a regulamentului (și nu la patru, astfel cum a propus Comisia), împreună cu evaluarea impactului care ar trebui să însoțească regulamentul supus examinării. CESE insistă asupra necesității de a pune în aplicare atât măsuri precise de performanță care să se concentreze pe obținerea de rezultate, cât și indicatori-cheie de performanță (ICP) care să evalueze rezultatele.

2.   Observații introductive

Observații introductive

| 2.1. | Schimbările constante, anonimatul și lipsa limitelor în spațiul cibernetic prezintă atât oportunități, cât și riscuri pentru funcționarea societății informaționale la nivel individual, național și transnațional. |
| --- | --- |

2.1.

Schimbările constante, anonimatul și lipsa limitelor în spațiul cibernetic prezintă atât oportunități, cât și riscuri pentru funcționarea societății informaționale la nivel individual, național și transnațional.

| 2.2. | Având în vedere potențialul clar de propagare rapidă a incidentelor cibernetice de la un stat membru la altul, UE se confruntă cu riscuri tot mai mari în materie de securitate cibernetică și cu o gamă complexă de amenințări. Coordonarea la nivelul UE este esențială pentru a depăși fragmentarea existentă și pentru a promova o cooperare consolidată între statele membre. |
| --- | --- |

2.2.

Având în vedere potențialul clar de propagare rapidă a incidentelor cibernetice de la un stat membru la altul, UE se confruntă cu riscuri tot mai mari în materie de securitate cibernetică și cu o gamă complexă de amenințări. Coordonarea la nivelul UE este esențială pentru a depăși fragmentarea existentă și pentru a promova o cooperare consolidată între statele membre.

| 2.3. | Piața unică a UE are nevoie de o interpretare și de o punere în aplicare omogene ale normelor în materie de securitate cibernetică, chiar dacă ar trebui prevăzute abordări diferite pentru diferite sectoare, în funcție de modul lor de funcționare. |
| --- | --- |

2.3.

Piața unică a UE are nevoie de o interpretare și de o punere în aplicare omogene ale normelor în materie de securitate cibernetică, chiar dacă ar trebui prevăzute abordări diferite pentru diferite sectoare, în funcție de modul lor de funcționare.

| 2.4. | Pentru un răspuns prompt și eficient la orice incident de securitate cibernetică, este esențial să existe un sistem rapid de schimb de informații între toate părțile interesate implicate la nivel național și la nivelul UE. Acest lucru necesită, la rândul său, o înțelegere clară a rolurilor și responsabilităților fiecărei părți. |
| --- | --- |

2.4.

Pentru un răspuns prompt și eficient la orice incident de securitate cibernetică, este esențial să existe un sistem rapid de schimb de informații între toate părțile interesate implicate la nivel național și la nivelul UE. Acest lucru necesită, la rândul său, o înțelegere clară a rolurilor și responsabilităților fiecărei părți.

| 2.5. | Comitetul recunoaște eforturile Comisiei Europene în domeniul securității cibernetice și apreciază numărul mare de comunicări și propuneri care se axează pe construirea unui cadru UE mai puternic, pe o cooperare consolidată, pe reziliență și pe consolidarea măsurilor disuasive. Europa are nevoie de tehnologii cibernetice de vârf, cu o legătură strânsă între sectorul apărării și cel privat, pentru a mobiliza bugetele de apărare și a realiza produse cibernetice atât pentru uz militar, cât și pentru uz civil. Comitetul subliniază că răspunsul necesar în caz de incidente cibernetice trebuie să acopere nu numai capacitățile și procesele, ci și aspectele legate de hardware și software. |
| --- | --- |

2.5.

Comitetul recunoaște eforturile Comisiei Europene în domeniul securității cibernetice și apreciază numărul mare de comunicări și propuneri care se axează pe construirea unui cadru UE mai puternic, pe o cooperare consolidată, pe reziliență și pe consolidarea măsurilor disuasive. Europa are nevoie de tehnologii cibernetice de vârf, cu o legătură strânsă între sectorul apărării și cel privat, pentru a mobiliza bugetele de apărare și a realiza produse cibernetice atât pentru uz militar, cât și pentru uz civil. Comitetul subliniază că răspunsul necesar în caz de incidente cibernetice trebuie să acopere nu numai capacitățile și procesele, ci și aspectele legate de hardware și software.

| 2.6. | Propunerea de regulament pune în aplicare, de asemenea, Strategia de securitate cibernetică a UE, adoptată în decembrie 2020 și care anunța instituirea unui Scut cibernetic european pentru a consolida capacitățile de detectare a amenințărilor la adresa securității cibernetice și de schimb de informații în întreaga UE. |
| --- | --- |

2.6.

Propunerea de regulament pune în aplicare, de asemenea, Strategia de securitate cibernetică a UE, adoptată în decembrie 2020 și care anunța instituirea unui Scut cibernetic european pentru a consolida capacitățile de detectare a amenințărilor la adresa securității cibernetice și de schimb de informații în întreaga UE.

| 2.7. | Dat fiind că Scutul cibernetic european este în curs de elaborare, Comisia Europeană propune o colaborare treptată în viitor cu rețelele și platformele responsabile cu schimbul de informații în cadrul comunității de apărare cibernetică, în strânsă cooperare cu Înaltul Reprezentant. |
| --- | --- |

2.7.

Dat fiind că Scutul cibernetic european este în curs de elaborare, Comisia Europeană propune o colaborare treptată în viitor cu rețelele și platformele responsabile cu schimbul de informații în cadrul comunității de apărare cibernetică, în strânsă cooperare cu Înaltul Reprezentant.

| 2.8. | Agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei a ilustrat modul în care operațiunile cibernetice ofensive pot interveni ca un element esențial al tacticilor hibride bazate pe constrângere, destabilizare și perturbări economice. |
| --- | --- |

2.8.

Agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei a ilustrat modul în care operațiunile cibernetice ofensive pot interveni ca un element esențial al tacticilor hibride bazate pe constrângere, destabilizare și perturbări economice.

3.   Observații generale

Observații generale

| 3.1. | CESE salută propunerea de regulament, care intenționează să abordeze actuala fragmentare a pieței și să accelereze colaborarea dintre părțile interesate europene din sectorul privat și din cel public, pentru a îmbunătăți detectarea amenințărilor cibernetice, pregătirea legată de acestea și contracararea lor. Odată pus în aplicare, regulamentul poate contribui la consolidarea rezilienței sistemelor europene. |
| --- | --- |

3.1.

CESE salută propunerea de regulament, care intenționează să abordeze actuala fragmentare a pieței și să accelereze colaborarea dintre părțile interesate europene din sectorul privat și din cel public, pentru a îmbunătăți detectarea amenințărilor cibernetice, pregătirea legată de acestea și contracararea lor. Odată pus în aplicare, regulamentul poate contribui la consolidarea rezilienței sistemelor europene.

| 3.2. | Cu toate acestea, ar trebui subliniat că aceleași obiective stabilite în propunerea supusă examinării au fost evidențiate în propunerea unității cibernetice comune (4), și anume consolidarea cooperării, a nivelului de pregătire și a rezilienței sistemelor cibernetice ale UE. Deși se preconiza că va deveni operațională până la sfârșitul anului 2022, unitatea cibernetică nu este deloc menționată în propunerea Comisiei. |
| --- | --- |

3.2.

Cu toate acestea, ar trebui subliniat că aceleași obiective stabilite în propunerea supusă examinării au fost evidențiate în propunerea unității cibernetice comune (4

| 3.3. | Nicio tehnologie și niciun instrument unic nu poate oferi o protecție completă împotriva amenințărilor cibernetice; prin urmare, statele membre ar trebui să convină asupra unei abordări globale a securității, care să implice personal calificat, procese aplicate în mod consecvent și tehnologii de vârf adecvate. Trebuie să se pună accentul pe o mai bună cooperare cu sectorul privat. |
| --- | --- |

3.3.

Nicio tehnologie și niciun instrument unic nu poate oferi o protecție completă împotriva amenințărilor cibernetice; prin urmare, statele membre ar trebui să convină asupra unei abordări globale a securității, care să implice personal calificat, procese aplicate în mod consecvent și tehnologii de vârf adecvate. Trebuie să se pună accentul pe o mai bună cooperare cu sectorul privat.

| 3.4. | CESE își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că partenerii sociali și organizațiile societății civile nu sunt menționați nici măcar o singură dată în document. Cooperarea consolidată între organizațiile publice și private nu poate fi asigurată fără implicarea deplină a societății civile organizate din UE. |
| --- | --- |

3.4.

CESE își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că partenerii sociali și organizațiile societății civile nu sunt menționați nici măcar o singură dată în document. Cooperarea consolidată între organizațiile publice și private nu poate fi asigurată fără implicarea deplină a societății civile organizate din UE.

| 3.5. | UE ar trebui să adopte o strategie pe termen mediu orientată către obținerea autonomiei strategice în ceea ce privește tehnologiile-cheie și sectoarele critice, iar CESE recomandă ca întreprinderile cu sediul în UE să fie sprijinite în crearea unor centre de cercetare și producție care să sprijine un ecosistem cibernetic autonom. CESE a sugerat deja că „UE trebuie să-și reducă dependența de companiile big tech din afara UE, dublându-și eforturile de a dezvolta o economie digitală sigură, incluzivă și bazată pe valori” (5). |
| --- | --- |

3.5.

UE ar trebui să adopte o strategie pe termen mediu orientată către obținerea autonomiei strategice în ceea ce privește tehnologiile-cheie și sectoarele critice, iar CESE recomandă ca întreprinderile cu sediul în UE să fie sprijinite în crearea unor centre de cercetare și producție care să sprijine un ecosistem cibernetic autonom. CESE a sugerat deja că „UE trebuie să-și reducă dependența de companiile big tech din afara UE, dublându-și eforturile de a dezvolta o economie digitală sigură, incluzivă și bazată pe valori” (5

| 3.6. | Propunerea de instituire a Scutului cibernetic european, care va fi constituit din centre naționale și transfrontaliere de operațiuni de securitate (SOC) și va fi echipat cu tehnologii de ultimă generație, este foarte binevenită. Pentru a asigura reziliența întregului lanț de aprovizionare, soluțiile SOC trebuie nu numai să protejeze resursele organizaționale interne, ci și să promoveze schimburi sigure și o cooperare mai extinsă în cadrul ecosistemului. Specificațiile tehnice ale viitoarei infrastructuri informatice trebuie să permită interoperabilitatea deplină a sistemelor naționale și a Scutului cibernetic european. |
| --- | --- |

3.6.

Propunerea de instituire a Scutului cibernetic european, care va fi constituit din centre naționale și transfrontaliere de operațiuni de securitate (SOC) și va fi echipat cu tehnologii de ultimă generație, este foarte binevenită. Pentru a asigura reziliența întregului lanț de aprovizionare, soluțiile SOC trebuie nu numai să protejeze resursele organizaționale interne, ci și să promoveze schimburi sigure și o cooperare mai extinsă în cadrul ecosistemului. Specificațiile tehnice ale viitoarei infrastructuri informatice trebuie să permită interoperabilitatea deplină a sistemelor naționale și a Scutului cibernetic european.

| 3.7. | CESE subliniază faptul că este vital să se achiziționeze doar tehnologie europeană pentru echiparea membrilor Scutului cibernetic european cu tehnologii de ultimă generație. UE nu își poate permite să riște să achiziționeze tehnologii cibernetice critice de la întreprinderi străine și „este în interesul strategic al UE să se asigure că Uniunea își păstrează și dezvoltă capacitățile esențiale pentru a-și securiza economia digitală, societatea și democrația, pentru a obține suveranitatea digitală deplină, ca singura modalitate de a proteja tehnologiile critice, și de a furniza servicii eficiente de securitate cibernetică” (6). |
| --- | --- |

3.7.

CESE subliniază faptul că este vital să se achiziționeze doar tehnologie europeană pentru echiparea membrilor Scutului cibernetic european cu tehnologii de ultimă generație. UE nu își poate permite să riște să achiziționeze tehnologii cibernetice critice de la întreprinderi străine și „este în interesul strategic al UE să se asigure că Uniunea își păstrează și dezvoltă capacitățile esențiale pentru a-și securiza economia digitală, societatea și democrația, pentru a obține suveranitatea digitală deplină, ca singura modalitate de a proteja tehnologiile critice, și de a furniza servicii eficiente de securitate cibernetică” (6

| 3.8. | Comitetul consideră că este adecvată proporția propusă pentru finanțarea achizițiilor de echipamente pentru centrele naționale de operațiuni de securitate (SOC) (50 % din fondurile naționale și 50 % din fondurile UE), întrucât asigură un echilibru între fondurile naționale și cele ale UE. Este necesar un efort comun pentru a asigura echipamente adecvate de vârf și funcționarea coordonată a rețelei SOC. |
| --- | --- |

3.8.

Comitetul consideră că este adecvată proporția propusă pentru finanțarea achizițiilor de echipamente pentru centrele naționale de operațiuni de securitate (SOC) (50 % din fondurile naționale și 50 % din fondurile UE), întrucât asigură un echilibru între fondurile naționale și cele ale UE. Este necesar un efort comun pentru a asigura echipamente adecvate de vârf și funcționarea coordonată a rețelei SOC.

| 3.9. | SOC-urile naționale trebuie să se concentreze pe stabilirea unor protocoale cuprinzătoare de evaluare și testare a securității și ar trebui să efectueze evaluări periodice. Pentru a evalua și a spori reziliența la potențialele atacuri cibernetice, ele ar trebui, de asemenea, să fie pregătite să efectueze teste de rezistență la nivel național privind infrastructura critică. Rezultatele trebuie împărtășite în cadrul Scutului cibernetic european și sunt necesare eforturi comune pentru a evalua problemele existente, pentru a actualiza orientările privind aspectele legate de raportare și pentru a aborda problemele în mod eficace. |
| --- | --- |

3.9.

SOC-urile naționale trebuie să se concentreze pe stabilirea unor protocoale cuprinzătoare de evaluare și testare a securității și ar trebui să efectueze evaluări periodice. Pentru a evalua și a spori reziliența la potențialele atacuri cibernetice, ele ar trebui, de asemenea, să fie pregătite să efectueze teste de rezistență la nivel național privind infrastructura critică. Rezultatele trebuie împărtășite în cadrul Scutului cibernetic european și sunt necesare eforturi comune pentru a evalua problemele existente, pentru a actualiza orientările privind aspectele legate de raportare și pentru a aborda problemele în mod eficace.

| 3.10. | CESE este preocupat de faptul că, la patru ani de la adoptarea Regulamentului UE privind securitatea cibernetică, nu a fost adoptat niciun sistem de securitate cibernetică de către Comisia Europeană prin acte de punere în aplicare și niciun produs nu a fost încă certificat cibernetic. Agențiile sectoriale ale UE ar trebui implicate în procesul de dezvoltare a sistemelor UE de securitate cibernetică și ar trebui adoptat un standard european minim, în cooperare cu CEN, Cenelec și ETSI, printre altele pentru dispozitivele „internetului oamenilor” (IoP) și „internetului obiectelor” (IoT). |
| --- | --- |

3.10.

CESE este preocupat de faptul că, la patru ani de la adoptarea Regulamentului UE privind securitatea cibernetică, nu a fost adoptat niciun sistem de securitate cibernetică de către Comisia Europeană prin acte de punere în aplicare și niciun produs nu a fost încă certificat cibernetic. Agențiile sectoriale ale UE ar trebui implicate în procesul de dezvoltare a sistemelor UE de securitate cibernetică și ar trebui adoptat un standard european minim, în cooperare cu CEN, Cenelec și ETSI, printre altele pentru dispozitivele „internetului oamenilor” (IoP) și „internetului obiectelor” (IoT).

| 3.11. | Informatica și securitatea cibernetică trebuie incluse în programele de învățământ primar și secundar din toate statele membre. Întrucât deficitul de competențe în materie de securitate cibernetică a crescut în ultimii ani, Comitetul consideră că este necesar să se ia în considerare posibile stimulente pentru sprijinirea acestei inițiative. Comitetul salută inițiativa „Academia de competențe în materie de securitate cibernetică” și consideră că sunt necesari indicatori care să măsoare progresele înregistrate în ce privește eliminarea lacunelor în materie de competențe în domeniul securității cibernetice. |
| --- | --- |

3.11.

Informatica și securitatea cibernetică trebuie incluse în programele de învățământ primar și secundar din toate statele membre. Întrucât deficitul de competențe în materie de securitate cibernetică a crescut în ultimii ani, Comitetul consideră că este necesar să se ia în considerare posibile stimulente pentru sprijinirea acestei inițiative. Comitetul salută inițiativa „Academia de competențe în materie de securitate cibernetică” și consideră că sunt necesari indicatori care să măsoare progresele înregistrate în ce privește eliminarea lacunelor în materie de competențe în domeniul securității cibernetice.

| 3.12. | Economia digitală mondială se confruntă cu o amenințare tot mai mare de atacuri cibernetice, cu excepția cazului în care există o cooperare internațională consolidată între țări, industrie și experți pentru a stabili definiții și soluții comune pentru securitatea cibernetică. Cooperarea internațională este vitală pentru a înțelege riscurile cibernetice și natura schimbătoare a atacurilor cibernetice la nivel mondial, asigurând astfel pregătirea pentru abordarea acestora. UE trebuie să se angajeze în discuții la nivel mondial cu privire la instituirea unei strategii internaționale de securitate cibernetică, cu eforturi internaționale comune și o cooperare consolidată. |
| --- | --- |

3.12.

Economia digitală mondială se confruntă cu o amenințare tot mai mare de atacuri cibernetice, cu excepția cazului în care există o cooperare internațională consolidată între țări, industrie și experți pentru a stabili definiții și soluții comune pentru securitatea cibernetică. Cooperarea internațională este vitală pentru a înțelege riscurile cibernetice și natura schimbătoare a atacurilor cibernetice la nivel mondial, asigurând astfel pregătirea pentru abordarea acestora. UE trebuie să se angajeze în discuții la nivel mondial cu privire la instituirea unei strategii internaționale de securitate cibernetică, cu eforturi internaționale comune și o cooperare consolidată.

| 3.13. | Pentru a obține un efect disuasiv eficace, este esențial să se consolideze răspunsul UE în materie de asigurare a respectării legii, concentrându-l asupra detectării, trasabilității și urmăririi penale a infractorilor cibernetici. Investigarea promptă a atacurilor cibernetice și aducerea autorilor în fața justiției sunt esențiale, inclusiv prin mijloace diplomatice în cazurile din afara UE. |
| --- | --- |

3.13.

Pentru a obține un efect disuasiv eficace, este esențial să se consolideze răspunsul UE în materie de asigurare a respectării legii, concentrându-l asupra detectării, trasabilității și urmăririi penale a infractorilor cibernetici. Investigarea promptă a atacurilor cibernetice și aducerea autorilor în fața justiției sunt esențiale, inclusiv prin mijloace diplomatice în cazurile din afara UE.

4.   Observații specifice

Observații specifice

| 4.1. | CESE observă că există o divergență de viziuni în ceea ce privește acțiunile mai centralizate la nivelul UE și competențele și jurisdicția statelor membre și pune sub semnul întrebării acordul final cu privire la această propunere, cu atât mai mult cu cât statele membre au precizat în concluziile Consiliului din 2021 (7) că lor le revine responsabilitatea de a răspunde la incidentele și crizele semnificative în materie de securitate cibernetică care le afectează țara. |
| --- | --- |

4.1.

CESE observă că există o divergență de viziuni în ceea ce privește acțiunile mai centralizate la nivelul UE și competențele și jurisdicția statelor membre și pune sub semnul întrebării acordul final cu privire la această propunere, cu atât mai mult cu cât statele membre au precizat în concluziile Consiliului din 2021 (7

| 4.2. | CESE apreciază rolul consolidat al ENISA și responsabilitățile suplimentare propuse după adoptarea regulamentului. Cu toate acestea, Comitetul subliniază că pentru orice activități suplimentare ale ENISA trebuie să se prevadă personal specific desemnat pentru îndeplinirea sarcinilor și să se aloce un buget adecvat. Dacă această problemă nu este rezolvată, rolul strategic esențial al ENISA nu poate fi îndeplinit în conformitate cu ambițiile UE în domeniul securității cibernetice. |
| --- | --- |

4.2.

CESE apreciază rolul consolidat al ENISA și responsabilitățile suplimentare propuse după adoptarea regulamentului. Cu toate acestea, Comitetul subliniază că pentru orice activități suplimentare ale ENISA trebuie să se prevadă personal specific desemnat pentru îndeplinirea sarcinilor și să se aloce un buget adecvat. Dacă această problemă nu este rezolvată, rolul strategic esențial al ENISA nu poate fi îndeplinit în conformitate cu ambițiile UE în domeniul securității cibernetice.

| 4.3. | CESE consideră că propunerea Comisiei este neclară în ceea ce privește posibilitatea ca un SOC național să facă parte din mai multe SOC transfrontaliere. În plus, nu este clar dacă gruparea SOC naționale se va face în funcție de criterii geografice sau dacă se va baza pur și simplu pe libera voință a statelor membre. |
| --- | --- |

4.3.

CESE consideră că propunerea Comisiei este neclară în ceea ce privește posibilitatea ca un SOC național să facă parte din mai multe SOC transfrontaliere. În plus, nu este clar dacă gruparea SOC naționale se va face în funcție de criterii geografice sau dacă se va baza pur și simplu pe libera voință a statelor membre.

| 4.4. | CESE solicită să se clarifice ce înseamnă „volum semnificativ de date” la articolul 6 alineatul (2) litera (a) din regulamentul propus și care sunt „țintele” la care se referă Comisia la același alineat litera (c). |
| --- | --- |

4.4.

CESE solicită să se clarifice ce înseamnă „volum semnificativ de date” la articolul 6 alineatul (2) litera (a) din regulamentul propus și care sunt „țintele” la care se referă Comisia la același alineat litera (c).

| 4.5. | În cazul în care statele membre acceptă propunerea privind SOC și pentru a asigura implicarea deplină a SOC naționale și gestiunea partajată cu SOC transfrontaliere, centrul coordonator al fiecărui consorțiu ar trebui să aibă un mandat de un an, toate SOC având posibilitatea de a coordona conducerea în cadrul unui sistem de rotație. |
| --- | --- |

4.5.

În cazul în care statele membre acceptă propunerea privind SOC și pentru a asigura implicarea deplină a SOC naționale și gestiunea partajată cu SOC transfrontaliere, centrul coordonator al fiecărui consorțiu ar trebui să aibă un mandat de un an, toate SOC având posibilitatea de a coordona conducerea în cadrul unui sistem de rotație.

| 4.6. | Comitetul consideră că, pentru a contribui la crearea mai rapidă a consorțiilor, finanțarea UE pentru consorțiul-gazdă ar trebui să acopere 100 % din costurile de achiziționare a instrumentelor și a infrastructurii și 50 % din costurile de funcționare (comparativ cu 75 % și „până la 50 %” prevăzute în propunere). Ar trebui garantată coordonarea în materie de achiziții publice. |
| --- | --- |

4.6.

Comitetul consideră că, pentru a contribui la crearea mai rapidă a consorțiilor, finanțarea UE pentru consorțiul-gazdă ar trebui să acopere 100 % din costurile de achiziționare a instrumentelor și a infrastructurii și 50 % din costurile de funcționare (comparativ cu 75 % și „până la 50 %” prevăzute în propunere). Ar trebui garantată coordonarea în materie de achiziții publice.

| 4.7. | Comitetul consideră că eficacitatea Scutului cibernetic european în a ajuta statele membre să se pregătească și să răspundă la incidentele cibernetice necesită măsuri specifice de performanță, care să se concentreze pe obținerea unor rezultate tangibile, și indicatori-cheie de performanță care să evalueze rezultatele. CESE recomandă ca încălcările securității cibernetice să fie înregistrate în mod sistematic și ca aceste informații să fie puse la dispoziția părților interesate legitime. Acest lucru va permite evaluarea, punerea în aplicare a unor măsuri preventive adecvate și protecția împotriva pierderilor potențiale. |
| --- | --- |

4.7.

Comitetul consideră că eficacitatea Scutului cibernetic european în a ajuta statele membre să se pregătească și să răspundă la incidentele cibernetice necesită măsuri specifice de performanță, care să se concentreze pe obținerea unor rezultate tangibile, și indicatori-cheie de performanță care să evalueze rezultatele. CESE recomandă ca încălcările securității cibernetice să fie înregistrate în mod sistematic și ca aceste informații să fie puse la dispoziția părților interesate legitime. Acest lucru va permite evaluarea, punerea în aplicare a unor măsuri preventive adecvate și protecția împotriva pierderilor potențiale.

| 4.8. | CESE recunoaște și sprijină propunerea de a permite statelor membre să solicite acoperirea costurilor legate de trimiterea echipelor de experți în cadrul asistenței reciproce. Deși ar trebui sprijinit procesul de asistență reciprocă, mecanismul de solidaritate ar trebui să fie testat în mod corespunzător și treptat, pentru a-și dovedi eficacitatea înainte de a fi pus în aplicare pe deplin. |
| --- | --- |

4.8.

CESE recunoaște și sprijină propunerea de a permite statelor membre să solicite acoperirea costurilor legate de trimiterea echipelor de experți în cadrul asistenței reciproce. Deși ar trebui sprijinit procesul de asistență reciprocă, mecanismul de solidaritate ar trebui să fie testat în mod corespunzător și treptat, pentru a-și dovedi eficacitatea înainte de a fi pus în aplicare pe deplin.

| 4.9. | Comitetul este îngrijorat de faptul că din ce în ce mai multe capete de afiș de talie internațională din domeniul tehnologiei IA (Elon Musk, Geoffrey Hinton etc.) avertizează cu privire la amenințarea existențială pe care o reprezintă dezvoltarea IA într-un mediu nereglementat. Reglementarea IA trebuie să fie mai aprofundată decât Legea privind inteligența artificială (8), iar CESE solicită utilizarea responsabilă a tehnologiei IA în toate proiectele din UE, inclusiv în domeniul securității cibernetice. Sunt necesare rapid discuții suplimentare și un cadru de reglementare consolidat. |
| --- | --- |

4.9.

Comitetul este îngrijorat de faptul că din ce în ce mai multe capete de afiș de talie internațională din domeniul tehnologiei IA (Elon Musk, Geoffrey Hinton etc.) avertizează cu privire la amenințarea existențială pe care o reprezintă dezvoltarea IA într-un mediu nereglementat. Reglementarea IA trebuie să fie mai aprofundată decât Legea privind inteligența artificială (8

| 4.10. | CESE a menționat deja că „UE ar trebui să adopte o poziție fermă împotriva oricărui tip de sistem de atribuire a unui punctaj social împotriva cetățenilor. CESE clarifică faptul că adevărata democrație nu poate exista fără o protecție eficace a datelor cu caracter personal” (9). Protejarea drepturilor omului și a dreptului cetățenilor la viață privată trebuie să rămână norme esențiale atunci când se dezvoltă sisteme consolidate de securitate cibernetică în întreaga UE. |
| --- | --- |

4.10.

CESE a menționat deja că „UE ar trebui să adopte o poziție fermă împotriva oricărui tip de sistem de atribuire a unui punctaj social împotriva cetățenilor. CESE clarifică faptul că adevărata democrație nu poate exista fără o protecție eficace a datelor cu caracter personal” (9

| 4.11. | Europenii joacă un rol important în sesizarea autorităților relevante cu privire la amenințările cibernetice. CESE consideră că este esențial să se garanteze canale de comunicare adecvate cu publicul și cu organizațiile societății civile și solicită crearea unei platforme desemnate pentru recepționarea informațiilor relevante privind amenințările cibernetice. Pentru a crea instrumente de interacțiune cu cetățenii, Comitetul solicită campanii de informare și de sensibilizare pentru a promova instrumentele deja disponibile. |
| --- | --- |

4.11.

Europenii joacă un rol important în sesizarea autorităților relevante cu privire la amenințările cibernetice. CESE consideră că este esențial să se garanteze canale de comunicare adecvate cu publicul și cu organizațiile societății civile și solicită crearea unei platforme desemnate pentru recepționarea informațiilor relevante privind amenințările cibernetice. Pentru a crea instrumente de interacțiune cu cetățenii, Comitetul solicită campanii de informare și de sensibilizare pentru a promova instrumentele deja disponibile.

| 4.12. | UE și NATO ar trebui să colaboreze pentru a armoniza securitatea cibernetică și alte standarde tehnice în sectorul apărării, cu scopul de a reduce la minimum obstacolele birocratice și birocrația. În plus, UE și NATO ar trebui să colaboreze în ceea ce privește standardele în materie de achiziții publice și ar trebui să stabilească în comun un cadru pentru achiziții publice eficace și transparent, care să permită întreprinderilor, în special IMM-urilor, să participe la licitații publice și să concureze în mod echitabil. |
| --- | --- |

4.12.

UE și NATO ar trebui să colaboreze pentru a armoniza securitatea cibernetică și alte standarde tehnice în sectorul apărării, cu scopul de a reduce la minimum obstacolele birocratice și birocrația. În plus, UE și NATO ar trebui să colaboreze în ceea ce privește standardele în materie de achiziții publice și ar trebui să stabilească în comun un cadru pentru achiziții publice eficace și transparent, care să permită întreprinderilor, în special IMM-urilor, să participe la licitații publice și să concureze în mod echitabil.

| 4.13. | CESE consideră că sursele de finanțare disponibile la nivelul UE propuse sunt insuficiente și solicită să se caute surse suplimentare, printre care să se numere punerea în comun a resurselor de finanțare private. El ia act de faptul că Comisia nu a oferit o estimare specifică a costurilor pentru programele de IA necesare, tehnologiile de analiză a datelor și proiectele de dezvoltare a infrastructurii în toate statele membre și la nivelul UE care vor fi necesare pentru punerea în aplicare a acțiunilor prevăzute în regulamentul supus examinării. |
| --- | --- |

4.13.

CESE consideră că sursele de finanțare disponibile la nivelul UE propuse sunt insuficiente și solicită să se caute surse suplimentare, printre care să se numere punerea în comun a resurselor de finanțare private. El ia act de faptul că Comisia nu a oferit o estimare specifică a costurilor pentru programele de IA necesare, tehnologiile de analiză a datelor și proiectele de dezvoltare a infrastructurii în toate statele membre și la nivelul UE care vor fi necesare pentru punerea în aplicare a acțiunilor prevăzute în regulamentul supus examinării.

| 4.14. | Comisia propune să i se acorde competențe de executare pentru a stabili condiții uniforme pentru punerea în aplicare a regulamentului supus examinării, inclusiv pentru a specifica condițiile de interoperabilitate între SOC transfrontaliere, pentru a stabili modalități procedurale de schimb de informații în cazul incidentelor de securitate cibernetică și pentru a defini cerințele tehnice pentru securitatea Scutului cibernetic european etc. CESE consideră că toate aceste aspecte ar fi trebuit clarificate anterior și prezentate în actuala propunere de regulament, deoarece securitatea cibernetică rămâne o prerogativă a statelor membre, iar dacă Comisiei i se acordă competențe prea mari pentru a efectua schimbarea, ar putea să apară tensiuni inutile prin eludarea sistemului democratic al UE. |
| --- | --- |

4.14.

Comisia propune să i se acorde competențe de executare pentru a stabili condiții uniforme pentru punerea în aplicare a regulamentului supus examinării, inclusiv pentru a specifica condițiile de interoperabilitate între SOC transfrontaliere, pentru a stabili modalități procedurale de schimb de informații în cazul incidentelor de securitate cibernetică și pentru a defini cerințele tehnice pentru securitatea Scutului cibernetic european etc. CESE consideră că toate aceste aspecte ar fi trebuit clarificate anterior și prezentate în actuala propunere de regulament, deoarece securitatea cibernetică rămâne o prerogativă a statelor membre, iar dacă Comisiei i se acordă competențe prea mari pentru a efectua schimbarea, ar putea să apară tensiuni inutile prin eludarea sistemului democratic al UE.

| 4.15. | Regulamentul privind securitatea cibernetică include o componentă industrială care vizează instituirea unei piețe unificate pentru soluțiile de securitate cibernetică prin crearea rezervei pentru securitate cibernetică. Cu toate acestea, procedura de solicitare de sprijin din rezerva UE pentru securitate cibernetică pare foarte lentă, fără termene clare de răspuns. Comitetul subliniază că răspunsul necesar în cazul unui incident cibernetic trebuie să fie ultrarapid, ceea ce, în mod evident, nu se va reuși prin această procedură de lungă durată. |
| --- | --- |

4.15.

Regulamentul privind securitatea cibernetică include o componentă industrială care vizează instituirea unei piețe unificate pentru soluțiile de securitate cibernetică prin crearea rezervei pentru securitate cibernetică. Cu toate acestea, procedura de solicitare de sprijin din rezerva UE pentru securitate cibernetică pare foarte lentă, fără termene clare de răspuns. Comitetul subliniază că răspunsul necesar în cazul unui incident cibernetic trebuie să fie ultrarapid, ceea ce, în mod evident, nu se va reuși prin această procedură de lungă durată.

| 4.16. | Comisia Europeană a explicat că nu a fost efectuată o evaluare a impactului, din cauza caracterului presant al propunerii. De asemenea, Comisia a propus să se prezinte un raport detaliat Parlamentului European și Consiliului la patru ani de la intrarea în vigoare a regulamentului. Având în vedere evoluțiile rapide din domeniul securității cibernetice, CESE consideră că raportul ar trebui prezentat la doi ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, împreună cu evaluarea impactului, care lipsește din regulamentul supus examinării. În plus, el recomandă ca propunerea să acorde mai multă atenție respectării principiilor subsidiarității și proporționalității, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din TUE. Acest lucru este important pentru a preveni tensiunile dintre acțiunea centralizată a UE și competențele și jurisdicțiile statelor membre |
| --- | --- |

4.16.

Comisia Europeană a explicat că nu a fost efectuată o evaluare a impactului, din cauza caracterului presant al propunerii. De asemenea, Comisia a propus să se prezinte un raport detaliat Parlamentului European și Consiliului la patru ani de la intrarea în vigoare a regulamentului. Având în vedere evoluțiile rapide din domeniul securității cibernetice, CESE consideră că raportul ar trebui prezentat la doi ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, împreună cu evaluarea impactului, care lipsește din regulamentul supus examinării. În plus, el recomandă ca propunerea să acorde mai multă atenție respectării principiilor subsidiarității și proporționalității, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din TUE. Acest lucru este important pentru a preveni tensiunile dintre acțiunea centralizată a UE și competențele și jurisdicțiile statelor membre

| 4.17. | În cele din urmă, CESE subliniază importanța integrării aspectelor de securitate cibernetică în toate politicile UE. |
| --- | --- |

4.17.

În cele din urmă, CESE subliniază importanța integrării aspectelor de securitate cibernetică în toate politicile UE.

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de consolidare a solidarității și a capacităților de la nivelul Uniunii pentru detectarea amenințărilor și a incidentelor de securitate cibernetică, pregătirea legată de acestea și contracararea lor.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2019/881 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind ENISA (Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică) și privind certificarea securității cibernetice pentru tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 526/2013 (Regulamentul privind securitatea cibernetică) (JO L 151, 7.6.2019, p. 15).

2

(3)  AESA, ERA, EMA etc.

3

(4)  Comisia propune înființarea unei unități cibernetice comune pentru a intensifica răspunsul la incidentele de securitate de mare amploare.

4

(5)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Suveranitatea digitală: un pilon esențial pentru digitalizarea și creșterea UE” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 75, 28.2.2023, p. 8).

5

(6)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu pe tema „Politica UE în domeniul apărării cibernetice” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 293, 18.8.2023, p. 21).

6

(7)  Concluziile Consiliului din 19 octombrie 2021 cu privire la explorarea potențialului inițiativei privind unitatea cibernetică comună.

7

(8)  Legea privind inteligența artificială.

8

(9)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu pe tema „Politica UE în domeniul apărării cibernetice” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 293, 18.8.2023, p. 21).

9

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/173 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/173

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor pe tema „Revizuirea Inițiativei UE privind polenizatorii – Un nou pact pentru polenizatori”

[COM(2023) 35 – final]

(2023/C 349/26)

| Raportoare: | Jarmila DUBRAVSKÁ |
| --- | --- |
| Coraportor: | Veselin MITOV |

Raportoare:

Jarmila DUBRAVSKÁ

Jarmila DUBRAVSKÁ

Coraportor:

Veselin MITOV

Veselin MITOV

| Sesizare | Comisia Europeană, 24.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 28.6.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 13.7.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 580 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 182/0/3 |

Sesizare

Comisia Europeană, 24.1.2023

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

28.6.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

182/0/3

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină comunicarea ambițioasă a Comisiei (1), care răspunde tendinței de declin al polenizatorilor sălbatici în UE. El consideră, însă, că, la cinci ani de la inițiativa inițială, progresele înregistrate sunt insuficiente, în special în ceea ce privește obținerea datelor necesare, care ar impulsiona măsurile de politică. CESE constată lipsa unei guvernanțe clare în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor propuse și îndeamnă statele membre să aprobe rapid comunicarea actuală. |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină comunicarea ambițioasă a Comisiei (1

| 1.2. | Declinul polenizatorilor este atribuit unei game variate de factori, precum insuficiența surselor de alimente, lipsa practicilor de rotație a culturilor, gestionarea pesticidelor în diferite state membre, consumul de pesticide pe hectar de suprafață agricolă, comportamentul locuitorilor din mediul urban și rural, invazia speciilor alogene de insecte și plante, prădătorii, metodele de gestionare ale apicultorilor, infecțiile patogene, inclusiv virusurile, și aspectele legate de schimbările climatice. Comitetul salută introducerea unui sistem paneuropean de monitorizare și reglementare a polenizatorilor (EU-PoMS). |
| --- | --- |

1.2.

Declinul polenizatorilor este atribuit unei game variate de factori, precum insuficiența surselor de alimente, lipsa practicilor de rotație a culturilor, gestionarea pesticidelor în diferite state membre, consumul de pesticide pe hectar de suprafață agricolă, comportamentul locuitorilor din mediul urban și rural, invazia speciilor alogene de insecte și plante, prădătorii, metodele de gestionare ale apicultorilor, infecțiile patogene, inclusiv virusurile, și aspectele legate de schimbările climatice. Comitetul salută introducerea unui sistem paneuropean de monitorizare și reglementare a polenizatorilor (EU-PoMS).

| 1.3. | CESE consideră că este esențial să se consolideze capacitatea administrativă în toate statele membre și să se îmbunătățească colaborarea între autoritățile publice, părțile interesate private, instituțiile de cercetare și părțile interesate din domeniul agricol. De asemenea, Comitetul evidențiază deficitul de specialiști din acest domeniu. |
| --- | --- |

1.3.

CESE consideră că este esențial să se consolideze capacitatea administrativă în toate statele membre și să se îmbunătățească colaborarea între autoritățile publice, părțile interesate private, instituțiile de cercetare și părțile interesate din domeniul agricol. De asemenea, Comitetul evidențiază deficitul de specialiști din acest domeniu.

| 1.4. | Comitetul solicită insistent o finanțare semnificativă pentru cercetare, dezvoltare și inovare, pentru strângerea de date științifice esențiale și pentru inițiative adecvate în vederea inversării declinului populațiilor de polenizatori, inclusiv în cadrul programului Orizont Europa. Coordonarea la nivelul UE este esențială pentru a garanta consolidarea și analizarea datelor naționale printr-o platformă specifică a UE pentru polenizatori, care să permită accesul deschis la date. |
| --- | --- |

1.4.

Comitetul solicită insistent o finanțare semnificativă pentru cercetare, dezvoltare și inovare, pentru strângerea de date științifice esențiale și pentru inițiative adecvate în vederea inversării declinului populațiilor de polenizatori, inclusiv în cadrul programului Orizont Europa. Coordonarea la nivelul UE este esențială pentru a garanta consolidarea și analizarea datelor naționale printr-o platformă specifică a UE pentru polenizatori, care să permită accesul deschis la date.

| 1.5. | CESE susține crearea unui program și a unei strategii pentru zone urbane favorabile polenizatorilor, care să consolideze practici de gestionare a utilizării terenurilor menite să stimuleze diversitatea polenizatorilor și să conserve habitatele naturale din regiunile urbane și periurbane. |
| --- | --- |

1.5.

CESE susține crearea unui program și a unei strategii pentru zone urbane favorabile polenizatorilor, care să consolideze practici de gestionare a utilizării terenurilor menite să stimuleze diversitatea polenizatorilor și să conserve habitatele naturale din regiunile urbane și periurbane.

| 1.6. | Pentru a realiza progrese semnificative, UE și statele membre trebuie să se angajeze rapid în schimburi de cunoștințe și să concentreze cercetarea în domeniul practicilor agricole durabile și a metodelor eficace de combatere integrată a dăunătorilor. |
| --- | --- |

1.6.

Pentru a realiza progrese semnificative, UE și statele membre trebuie să se angajeze rapid în schimburi de cunoștințe și să concentreze cercetarea în domeniul practicilor agricole durabile și a metodelor eficace de combatere integrată a dăunătorilor.

| 1.7. | CESE solicită o educare adecvată a fermierilor în ceea ce privește măsurile de mediu, care să fie asigurată prin sisteme de consiliere agricolă naționale și regionale și să acopere aspecte legate de utilizarea unor pesticide cu risc scăzut, ce nu prezintă risc pentru polenizatori, și de combaterea integrată a dăunătorilor. Este nevoie și de programe de formare menite să îmbunătățească cunoștințele despre ecologia polenizatorilor, identificarea acestora și refacerea habitatelor. |
| --- | --- |

1.7.

CESE solicită o educare adecvată a fermierilor în ceea ce privește măsurile de mediu, care să fie asigurată prin sisteme de consiliere agricolă naționale și regionale și să acopere aspecte legate de utilizarea unor pesticide cu risc scăzut, ce nu prezintă risc pentru polenizatori, și de combaterea integrată a dăunătorilor. Este nevoie și de programe de formare menite să îmbunătățească cunoștințele despre ecologia polenizatorilor, identificarea acestora și refacerea habitatelor.

| 1.8. | Comitetul solicită un studiu al UE menit să ofere date precise privind impactul radiațiilor electromagnetice emise de antenele de telecomunicații asupra polenizatorilor sălbatici în habitatele lor naturale și privind măsurile de politică necesare pentru asigurarea unei protecții eficace a polenizatorilor. |
| --- | --- |

1.8.

Comitetul solicită un studiu al UE menit să ofere date precise privind impactul radiațiilor electromagnetice emise de antenele de telecomunicații asupra polenizatorilor sălbatici în habitatele lor naturale și privind măsurile de politică necesare pentru asigurarea unei protecții eficace a polenizatorilor.

| 1.9. | CESE subliniază necesitatea unui indicator pentru poluarea luminoasă la nivelul UE, utilizând date satelitare, pentru a evalua și a observa efectele regionale și locale asupra polenizatorilor. |
| --- | --- |

1.9.

CESE subliniază necesitatea unui indicator pentru poluarea luminoasă la nivelul UE, utilizând date satelitare, pentru a evalua și a observa efectele regionale și locale asupra polenizatorilor.

| 1.10. | Comitetul salută solicitarea adresată de Comisie Comitetului Regiunilor, de a sprijini punerea în aplicare a inițiativei referitoare la polenizatori, însă este dezamăgit de faptul că CESE nu a fost menționat niciodată până acum în cele două inițiative, în special în ceea ce privește capacitatea sa de a promova această strategie în rândul diverselor categorii de părți interesate, printre altele printr-o sensibilizare sporită a partenerilor sociali naționali, a organizațiilor societății civile și a cetățenilor. |
| --- | --- |

1.10.

Comitetul salută solicitarea adresată de Comisie Comitetului Regiunilor, de a sprijini punerea în aplicare a inițiativei referitoare la polenizatori, însă este dezamăgit de faptul că CESE nu a fost menționat niciodată până acum în cele două inițiative, în special în ceea ce privește capacitatea sa de a promova această strategie în rândul diverselor categorii de părți interesate, printre altele printr-o sensibilizare sporită a partenerilor sociali naționali, a organizațiilor societății civile și a cetățenilor.

| 1.11. | Comitetul subliniază necesitatea unei finanțări adecvate pentru a îndeplini așteptările evidențiate în comunicarea Comisiei și a asigura coerența între diferitele măsuri și instrumente de politică ce afectează conservarea polenizatorilor sălbatici. De asemenea, trebuie oferită finanțare pentru a informa mai bine publicul larg cu privire la declinul polenizatorilor și impactul asupra vieților noastre, dar și cu privire la impactul neluării de măsuri asupra viitoarelor generații. |
| --- | --- |

1.11.

Comitetul subliniază necesitatea unei finanțări adecvate pentru a îndeplini așteptările evidențiate în comunicarea Comisiei și a asigura coerența între diferitele măsuri și instrumente de politică ce afectează conservarea polenizatorilor sălbatici. De asemenea, trebuie oferită finanțare pentru a informa mai bine publicul larg cu privire la declinul polenizatorilor și impactul asupra vieților noastre, dar și cu privire la impactul neluării de măsuri asupra viitoarelor generații.

| 1.12. | Punerea în aplicare a unor măsuri solide este esențială pentru protejarea polenizatorilor sălbatici în timpul procesului de evaluare a riscurilor pesticidelor și al fazei de utilizare. CESE solicită o transparență sporită în ceea ce privește utilizarea pesticidelor pe teritoriul UE și în țările terțe. |
| --- | --- |

1.12.

Punerea în aplicare a unor măsuri solide este esențială pentru protejarea polenizatorilor sălbatici în timpul procesului de evaluare a riscurilor pesticidelor și al fazei de utilizare. CESE solicită o transparență sporită în ceea ce privește utilizarea pesticidelor pe teritoriul UE și în țările terțe.

| 1.13. | Soluția cea mai eficace este să se ajungă la un acord la nivel mondial pentru reducerea utilizării pesticidelor sintetice, asigurând un angajament universal și o concurență echitabilă. Deși pare o misiune dificilă, este necesară o abordare globală și trebuie depuse eforturi sporite în cadrul negocierilor internaționale. În acest sens, se impune, printre altele, o dezbatere serioasă legată de interzicerea exportului către țări terțe a acelor pesticide a căror utilizare este deja interzisă în UE. |
| --- | --- |

1.13.

Soluția cea mai eficace este să se ajungă la un acord la nivel mondial pentru reducerea utilizării pesticidelor sintetice, asigurând un angajament universal și o concurență echitabilă. Deși pare o misiune dificilă, este necesară o abordare globală și trebuie depuse eforturi sporite în cadrul negocierilor internaționale. În acest sens, se impune, printre altele, o dezbatere serioasă legată de interzicerea exportului către țări terțe a acelor pesticide a căror utilizare este deja interzisă în UE.

2.   Observații generale

Observații generale

| 2.1. | Recunoașterea beneficiilor esențiale ale polenizatorilor și ale serviciilor ecosistemice furnizate de aceștia este fundamentală pentru atingerea mai multora dintre obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU. Polenizatorii sunt un indicator esențial pentru stabilirea stării de sănătate a mediului nostru, oferind beneficii economice, sociale și culturale indispensabile. |
| --- | --- |

2.1.

Recunoașterea beneficiilor esențiale ale polenizatorilor și ale serviciilor ecosistemice furnizate de aceștia este fundamentală pentru atingerea mai multora dintre obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU. Polenizatorii sunt un indicator esențial pentru stabilirea stării de sănătate a mediului nostru, oferind beneficii economice, sociale și culturale indispensabile.

| 2.2. | Comisia a pregătit o revizuire a inițiativei UE privind polenizatorii, care își propune să răspundă tendinței de declin al polenizatorilor sălbatici în UE. CESE sprijină această comunicare ambițioasă, însă ajunge la concluzia că, la cinci ani de la inițiativa inițială, s-au înregistrat puține progrese, mai ales în ceea ce privește disponibilitatea tuturor datelor necesare care ar determina efectiv accelerarea măsurilor de politică. |
| --- | --- |

2.2.

Comisia a pregătit o revizuire a inițiativei UE privind polenizatorii, care își propune să răspundă tendinței de declin al polenizatorilor sălbatici în UE. CESE sprijină această comunicare ambițioasă, însă ajunge la concluzia că, la cinci ani de la inițiativa inițială, s-au înregistrat puține progrese, mai ales în ceea ce privește disponibilitatea tuturor datelor necesare care ar determina efectiv accelerarea măsurilor de politică.

| 2.3. | Polenizatorii nu sunt doar un element esențial al ecosistemelor funcționale, ci și baza vieții de pe planeta noastră. Sunt cunoscute mii de specii diferite de polenizatori sălbatici, albinele fiind cea mai renumită dintre ele. Diferiți factori afectează declinul polenizatorilor sălbatici, iar CESE subliniază importanța utilizării principiului precauției pentru a-i proteja. |
| --- | --- |

2.3.

Polenizatorii nu sunt doar un element esențial al ecosistemelor funcționale, ci și baza vieții de pe planeta noastră. Sunt cunoscute mii de specii diferite de polenizatori sălbatici, albinele fiind cea mai renumită dintre ele. Diferiți factori afectează declinul polenizatorilor sălbatici, iar CESE subliniază importanța utilizării principiului precauției pentru a-i proteja.

| 2.4. | CESE apreciază planurile ambițioase prevăzute în această comunicare, însă constată că lista de proiecte viitoare este lungă și că va fi nevoie de termene suficiente. Având în vedere presiunea timpului, CESE s-ar fi așteptat la măsuri și acțiuni clare pe termen scurt, care să valorifice învățămintele desprinse până în prezent, pe baza raportului privind inițiativa inițială referitoare la polenizatori (2). Comitetul evidențiază nevoia unor măsuri transsectoriale – și totodată imediate – la nivelul statelor membre și salută introducerea unui sistem paneuropean pentru monitorizarea și gestionarea polenizatorilor (UE-PoMS). |
| --- | --- |

2.4.

CESE apreciază planurile ambițioase prevăzute în această comunicare, însă constată că lista de proiecte viitoare este lungă și că va fi nevoie de termene suficiente. Având în vedere presiunea timpului, CESE s-ar fi așteptat la măsuri și acțiuni clare pe termen scurt, care să valorifice învățămintele desprinse până în prezent, pe baza raportului privind inițiativa inițială referitoare la polenizatori (2

| 2.5. | CESE îndeamnă statele membre să se pună rapid de acord și să se implice în măsurile care trebuie luate pe termen scurt, mediu și lung și speră că actuala comunicare va fi aprobată rapid. |
| --- | --- |

2.5.

CESE îndeamnă statele membre să se pună rapid de acord și să se implice în măsurile care trebuie luate pe termen scurt, mediu și lung și speră că actuala comunicare va fi aprobată rapid.

2.6.   Factori care influențează declinul polenizatorilor

Factori care influențează declinul polenizatorilor

| 2.6.1. | Există numeroși factori care afectează apariția polenizatorilor în sălbăticie (3). Printre cei mai importanți se numără mediul, lipsa rotației culturilor și accentul pus de fermieri pe maximizarea producției, dar și comportamentul locuitorilor din mediul urban și rural. Declinul polenizatorilor se poate datora și altor factori, precum insuficiența surselor de alimente, atacurile unor specii invazive de insecte și plante, prădătorii, gestionarea pesticidelor în zonele rurale și urbane, practicile de gestionare a stupilor aplicate de apicultori și, mai ales, infecțiile patogene, inclusiv virusurile, și factorii schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

2.6.1.

Există numeroși factori care afectează apariția polenizatorilor în sălbăticie (3

| 2.6.2. | Comitetul constată că există o relație clară între declinul polenizatorilor și cantitatea de pesticide utilizată pe hectarul de teren agricol și producția alimentară din statele membre (4). Autorizarea de urgență a utilizării pesticidelor de către statele membre reprezintă un exemplu de problemă concretă privind gestionarea eficientă a protecției plantelor și asigurarea calității și cantității producției. Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a stabilit că erau disponibile alternative pentru numai aproximativ o treime dintre excepțiile de la derogările de urgență în ceea ce privește utilizarea acestor neonicotinoide. CESE reamintește hotărârea Curții Europene de Justiție din 19 ianuarie 2023 în cauza C-162/21, conform căreia statele membre nu pot acorda noi autorizații de urgență pentru produsele care conțin neonicotinoide. |
| --- | --- |

2.6.2.

Comitetul constată că există o relație clară între declinul polenizatorilor și cantitatea de pesticide utilizată pe hectarul de teren agricol și producția alimentară din statele membre (4

3.   PRIORITATEA I: Îmbunătățirea cunoștințelor privind declinul polenizatorilor, cauzele și consecințele acestuia

PRIORITATEA I: Îmbunătățirea cunoștințelor privind declinul polenizatorilor, cauzele și consecințele acestuia

| 3.1. | CESE consideră că trebuie neapărat sporite capacitatea administrativă în statele membre și cooperarea dintre autoritățile publice și părțile interesate private, inclusiv institutele de cercetare și oamenii de știință, fără a lăsa în urmă sectorul agricol. |
| --- | --- |

3.1.

CESE consideră că trebuie neapărat sporite capacitatea administrativă în statele membre și cooperarea dintre autoritățile publice și părțile interesate private, inclusiv institutele de cercetare și oamenii de știință, fără a lăsa în urmă sectorul agricol.

| 3.2. | Împărtășirea cunoștințelor și a expertizei și conlucrarea diferitelor părți interesate sunt fundamentale pentru elaborarea unor măsuri eficace din punctul de vedere al costurilor și pentru valorificarea sinergiilor. O astfel de abordare cuprinzătoare necesită o colaborare eficace între responsabilii cu elaborarea politicilor, părțile interesate și publicul larg. |
| --- | --- |

3.2.

Împărtășirea cunoștințelor și a expertizei și conlucrarea diferitelor părți interesate sunt fundamentale pentru elaborarea unor măsuri eficace din punctul de vedere al costurilor și pentru valorificarea sinergiilor. O astfel de abordare cuprinzătoare necesită o colaborare eficace între responsabilii cu elaborarea politicilor, părțile interesate și publicul larg.

| 3.3. | CESE constată că, pe lângă reducerea populațiilor de polenizatori, există și un deficit de experți în domeniu. Eforturile naționale pentru asigurarea colectării datelor trebuie coordonate la nivelul UE, inclusiv în ceea ce privește culegerea și analiza datelor, într-o platformă a UE dedicată polenizatorilor, care să faciliteze accesul deschis la date. O astfel de platformă permite participarea la un efort colectiv, construind o comunitate de date cu sursă deschisă și un repertoriu de algoritmi și modele verificate. |
| --- | --- |

3.3.

CESE constată că, pe lângă reducerea populațiilor de polenizatori, există și un deficit de experți în domeniu. Eforturile naționale pentru asigurarea colectării datelor trebuie coordonate la nivelul UE, inclusiv în ceea ce privește culegerea și analiza datelor, într-o platformă a UE dedicată polenizatorilor, care să faciliteze accesul deschis la date. O astfel de platformă permite participarea la un efort colectiv, construind o comunitate de date cu sursă deschisă și un repertoriu de algoritmi și modele verificate.

| 3.4. | Comitetul solicită alocarea unei finanțări concrete și semnificative pentru CDI, pentru a colecta toate informațiile științifice necesare și a urmări inițiativele adecvate pentru inversarea declinului polenizatorilor. |
| --- | --- |

3.4.

Comitetul solicită alocarea unei finanțări concrete și semnificative pentru CDI, pentru a colecta toate informațiile științifice necesare și a urmări inițiativele adecvate pentru inversarea declinului polenizatorilor.

| 3.5. | CESE apreciază faptul că, după adoptarea inițiativei inițiale, Comisia a integrat o temă specifică privind polenizatorii în programul de lucru pentru perioada 2018-2020 pentru programul Orizont 2020. Finanțarea suplimentară pentru cercetarea privind polenizatorii trebuie alocată în cadrul programului Orizont Europa, inclusiv, dar nu numai, pentru cercetarea referitoare la motivele declinului și pentru monitorizarea speciilor și a populațiilor de polenizatori din UE, inclusiv în zonele urbane. |
| --- | --- |

3.5.

CESE apreciază faptul că, după adoptarea inițiativei inițiale, Comisia a integrat o temă specifică privind polenizatorii în programul de lucru pentru perioada 2018-2020 pentru programul Orizont 2020. Finanțarea suplimentară pentru cercetarea privind polenizatorii trebuie alocată în cadrul programului Orizont Europa, inclusiv, dar nu numai, pentru cercetarea referitoare la motivele declinului și pentru monitorizarea speciilor și a populațiilor de polenizatori din UE, inclusiv în zonele urbane.

4.   PRIORITATEA II: Îmbunătățirea conservării polenizatorilor și combaterea cauzelor declinului acestora

PRIORITATEA II: Îmbunătățirea conservării polenizatorilor și combaterea cauzelor declinului acestora

| 4.1. | CESE recunoaște importanța disponibilității datelor privind polenizatorii pentru definirea în continuare a strategiilor pentru conservarea polenizatorilor și speră ca obiectivele specifice și cuantificabile de la nivelul UE și al statelor membre să restabilească populațiile și habitatele polenizatorilor în UE. |
| --- | --- |

4.1.

CESE recunoaște importanța disponibilității datelor privind polenizatorii pentru definirea în continuare a strategiilor pentru conservarea polenizatorilor și speră ca obiectivele specifice și cuantificabile de la nivelul UE și al statelor membre să restabilească populațiile și habitatele polenizatorilor în UE.

| 4.2. | CESE sugerează că o măsură inițială fundamentală constă în cartografierea habitatelor urbane și a rețelelor actuale și posibile pentru polenizatori și sprijină inițiativa Comisiei de încurajare a orașelor să implementeze orientările pentru orașele care asigură un mediu favorabil pentru polenizatori (5). În plus, CESE susține crearea unui program și a unei viziuni pentru orașe care să asigure un mediu favorabil pentru polenizatori, dezvoltând practicile de gestionare a utilizării terenurilor pentru a promova diversitatea polenizatorilor și a conserva zonele naturale din regiunile urbane și periurbane. Comitetul a susținut deja că „terenurile trebuie gestionate atent în toate statele membre, asigurând un echilibru adecvat între competitivitate și durabilitate și oferind oportunitățile de finanțare necesare” (6). |
| --- | --- |

4.2.

CESE sugerează că o măsură inițială fundamentală constă în cartografierea habitatelor urbane și a rețelelor actuale și posibile pentru polenizatori și sprijină inițiativa Comisiei de încurajare a orașelor să implementeze orientările pentru orașele care asigură un mediu favorabil pentru polenizatori (5

6

| 4.3. | Pentru a stabiliza numărul și abundența polenizatorilor în mediul rural, este esențial să se creeze condiții adecvate prin gestionarea suprafețelor agricole. CESE subliniază că nu se pot realiza sisteme alimentare mai sustenabile în absența unor politici publice care să ofere un sprijin financiar adecvat fermierilor. Finanțarea din PAC nu este singura posibilitate de a gestiona sprijinul. |
| --- | --- |

4.3.

Pentru a stabiliza numărul și abundența polenizatorilor în mediul rural, este esențial să se creeze condiții adecvate prin gestionarea suprafețelor agricole. CESE subliniază că nu se pot realiza sisteme alimentare mai sustenabile în absența unor politici publice care să ofere un sprijin financiar adecvat fermierilor. Finanțarea din PAC nu este singura posibilitate de a gestiona sprijinul.

| 4.4. | Orice măsură de stabilizare a distribuției polenizatorilor trebuie să fie evaluată în mod realist. Trebuie eliminate măsurile potențial contradictorii și trebuie promovate sistematic măsuri corespunzătoare. CESE consideră că nu există o guvernanță clară în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor propuse și consideră că va exista o discrepanță semnificativă între eforturile diferitelor state membre. |
| --- | --- |

4.4.

Orice măsură de stabilizare a distribuției polenizatorilor trebuie să fie evaluată în mod realist. Trebuie eliminate măsurile potențial contradictorii și trebuie promovate sistematic măsuri corespunzătoare. CESE consideră că nu există o guvernanță clară în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor propuse și consideră că va exista o discrepanță semnificativă între eforturile diferitelor state membre.

| 4.5. | Variația semnificativă în ceea ce privește utilizarea pesticidelor pe hectarul de teren agricol între statele membre conduce la disparități nu numai în ceea ce privește conservarea naturii, ci și nivelul producției. UE și statele membre ar trebui să extindă rapid diseminarea cunoștințelor și să concentreze eforturile de cercetare asupra agroecologiei, a utilizării durabile a pesticidelor și a bunelor practici de gestionare integrată a dăunătorilor. |
| --- | --- |

4.5.

Variația semnificativă în ceea ce privește utilizarea pesticidelor pe hectarul de teren agricol între statele membre conduce la disparități nu numai în ceea ce privește conservarea naturii, ci și nivelul producției. UE și statele membre ar trebui să extindă rapid diseminarea cunoștințelor și să concentreze eforturile de cercetare asupra agroecologiei, a utilizării durabile a pesticidelor și a bunelor practici de gestionare integrată a dăunătorilor.

| 4.6. | CESE recomandă punerea în aplicare a unui sistem transparent de control, pentru a asigura aceleași niveluri maxime ale reziduurilor pentru pesticidele din produsele alimentare de import precum cele stabilite pentru alimentele produse în Uniune. Comitetul a solicitat deja Comisiei să pună rapid în aplicare reciprocitatea standardelor, pentru a limita denaturarea concurenței pentru fermierii europeni (7). Consumatorii ar trebui protejați și ar trebui oferite produse de calitate, la prețuri corecte. |
| --- | --- |

4.6.

CESE recomandă punerea în aplicare a unui sistem transparent de control, pentru a asigura aceleași niveluri maxime ale reziduurilor pentru pesticidele din produsele alimentare de import precum cele stabilite pentru alimentele produse în Uniune. Comitetul a solicitat deja Comisiei să pună rapid în aplicare reciprocitatea standardelor, pentru a limita denaturarea concurenței pentru fermierii europeni (7

| 4.7. | CESE solicită o educare adecvată a fermierilor în ceea ce privește măsurile de mediu, care să fie asigurată prin sisteme de consiliere agricolă naționale și regionale și să acopere aspecte legate de utilizarea unor pesticide cu risc scăzut și gestionarea integrată a dăunătorilor. |
| --- | --- |

4.7.

CESE solicită o educare adecvată a fermierilor în ceea ce privește măsurile de mediu, care să fie asigurată prin sisteme de consiliere agricolă naționale și regionale și să acopere aspecte legate de utilizarea unor pesticide cu risc scăzut și gestionarea integrată a dăunătorilor.

| 4.8. | Până în 2024 trebuie dezvoltați indicatori privind starea populației de polenizatori, astfel încât indicatorii să poată fi evaluați în cadrul PAC. O măsură esențială constă în efectuarea unei evaluări cuprinzătoare a impactului PAC în ceea ce privește prevenirea declinului polenizatorilor și în încurajarea practicilor care să inverseze acest declin. Statele membre ar trebui să promoveze direcționarea fondurilor de asistență tehnică prevăzute în PAC către polenizatori, utilizând totodată fonduri suplimentare pentru protecția consumatorilor și a mediului. |
| --- | --- |

4.8.

Până în 2024 trebuie dezvoltați indicatori privind starea populației de polenizatori, astfel încât indicatorii să poată fi evaluați în cadrul PAC. O măsură esențială constă în efectuarea unei evaluări cuprinzătoare a impactului PAC în ceea ce privește prevenirea declinului polenizatorilor și în încurajarea practicilor care să inverseze acest declin. Statele membre ar trebui să promoveze direcționarea fondurilor de asistență tehnică prevăzute în PAC către polenizatori, utilizând totodată fonduri suplimentare pentru protecția consumatorilor și a mediului.

| 4.9. | Spațiile verzi acoperite cu flori reprezintă un rezervor adecvat pentru diferite specii de polenizatori și, fără îndoială, vor contribui la protecția polenizatorilor. Totuși, acestea ar putea reprezenta un risc pentru albine și pentru alți polenizatori dacă sunt amenajate în apropierea apelor subterane, iar pesticidele respective se află încă în sol. În acest scop, ar fi nevoie de fonduri pentru a cerceta și a dezvolta o metodologie clară pentru aceste spații verzi. |
| --- | --- |

4.9.

Spațiile verzi acoperite cu flori reprezintă un rezervor adecvat pentru diferite specii de polenizatori și, fără îndoială, vor contribui la protecția polenizatorilor. Totuși, acestea ar putea reprezenta un risc pentru albine și pentru alți polenizatori dacă sunt amenajate în apropierea apelor subterane, iar pesticidele respective se află încă în sol. În acest scop, ar fi nevoie de fonduri pentru a cerceta și a dezvolta o metodologie clară pentru aceste spații verzi.

| 4.10. | Potrivit anumitor studii științifice (8), radiațiile electromagnetice emise de antenele de telecomunicații pot afecta populațiile de polenizatori sălbatici în habitatele lor naturale. În plus, în 2018, Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului și riscuri emergente (SCHEER) al Comisiei Europene a ajuns la concluzia că riscul ca radiațiile electromagnetice (în special cele legate de 5G) să afecteze negativ mediul este cel mai ridicat posibil (9). Evaluări suplimentare efectuate de programul Eklipse, dar și de cercetători independenți au confirmat că câmpurile electromagnetice ar putea afecta populațiile de insecte (10). Comitetul solicită un studiu al UE care să ofere date corecte în această privință, inclusiv referitor la măsurile de politică necesare pentru a asigura o protecție eficace a polenizatorilor. |
| --- | --- |

4.10.

Potrivit anumitor studii științifice (8

9

10

| 4.11. | CESE consideră că este necesar un indicator de măsurare a poluării luminoase la nivelul UE, pe baza datelor satelitare, pentru a evalua și a monitoriza impactul regional și local asupra polenizatorilor. |
| --- | --- |

4.11.

CESE consideră că este necesar un indicator de măsurare a poluării luminoase la nivelul UE, pe baza datelor satelitare, pentru a evalua și a monitoriza impactul regional și local asupra polenizatorilor.

| 4.12. | Fondurile oferite de politica de coeziune a UE pot fi utilizate pentru a investi în protejarea și refacerea naturii și a biodiversității, în atenuarea schimbărilor climatice și în asigurarea unei dezvoltări urbane sustenabile, precum implementarea infrastructurii verzi, bazate pe natură, pentru polenizatori. CESE apreciază recomandarea 11.2 a Comisiei în acest sens. |
| --- | --- |

4.12.

Fondurile oferite de politica de coeziune a UE pot fi utilizate pentru a investi în protejarea și refacerea naturii și a biodiversității, în atenuarea schimbărilor climatice și în asigurarea unei dezvoltări urbane sustenabile, precum implementarea infrastructurii verzi, bazate pe natură, pentru polenizatori. CESE apreciază recomandarea 11.2 a Comisiei în acest sens.

5.   PRIORITATEA III: Mobilizarea societății și promovarea planificării strategice și a cooperării la toate nivelurile

PRIORITATEA III: Mobilizarea societății și promovarea planificării strategice și a cooperării la toate nivelurile

| 5.1. | CESE salută solicitarea adresată de Comisie Comitetului Regiunilor de a sprijini punerea în aplicare a inițiativei referitoare la polenizatori la nivelul autorităților locale și regionale. Totuși, Comitetul este dezamăgit că CESE nu a fost menționat deloc în această inițiativă (11) sau în inițiativa inițială (12), mai ales din perspectiva rolului său de voce a societății civile din UE. El apreciază că CESE ar trebui să primească sarcini specifice pentru a promova această strategie în rândul diverselor categorii de părți interesate, printre altele printr-o sensibilizare sporită a partenerilor sociali naționali și a organizațiilor societății civile și cetățenilor. |
| --- | --- |

5.1.

CESE salută solicitarea adresată de Comisie Comitetului Regiunilor de a sprijini punerea în aplicare a inițiativei referitoare la polenizatori la nivelul autorităților locale și regionale. Totuși, Comitetul este dezamăgit că CESE nu a fost menționat deloc în această inițiativă (11

12

| 5.2. | Ar trebui utilizate instrumente de comunicare specifice pentru sensibilizarea cetățenilor în ceea ce privește declinul polenizatorilor și impactul său asupra vieților noastre – precum și impactul lipsei de măsuri (inclusiv implicațiile economice, sociale și de mediu pentru generațiile viitoare) – și pentru promovarea unor campanii de informare în mass-media publică din toate statele membre. Trebuie furnizate fonduri pentru a informa mai bine opinia publică, printre altele prin includerea unor spoturi publicitare scurte pe platformele de comunicare socială și în programele de televiziune, la ore de audiență maximă. |
| --- | --- |

5.2.

Ar trebui utilizate instrumente de comunicare specifice pentru sensibilizarea cetățenilor în ceea ce privește declinul polenizatorilor și impactul său asupra vieților noastre – precum și impactul lipsei de măsuri (inclusiv implicațiile economice, sociale și de mediu pentru generațiile viitoare) – și pentru promovarea unor campanii de informare în mass-media publică din toate statele membre. Trebuie furnizate fonduri pentru a informa mai bine opinia publică, printre altele prin includerea unor spoturi publicitare scurte pe platformele de comunicare socială și în programele de televiziune, la ore de audiență maximă.

| 5.3. | CESE recunoaște rolul important al Coaliției voluntarilor privind polenizatorii (13), o platformă condusă de UE care cuprinde țări membre angajate în schimburi de cunoștințe și de bune practici, în acțiuni de cercetare privind conservarea polenizatorilor, de asistență reciprocă și cooperare. |
| --- | --- |

5.3.

CESE recunoaște rolul important al Coaliției voluntarilor privind polenizatorii (13

| 5.4. | CESE solicită organizarea de programe de formare menite să îmbunătățească cunoștințele privind ecologia polenizatorilor, identificarea și refacerea habitatelor, pentru consilieri agricoli, fermieri, silvicultori, administratorii de terenuri și specialiștii în urbanism. |
| --- | --- |

5.4.

CESE solicită organizarea de programe de formare menite să îmbunătățească cunoștințele privind ecologia polenizatorilor, identificarea și refacerea habitatelor, pentru consilieri agricoli, fermieri, silvicultori, administratorii de terenuri și specialiștii în urbanism.

6.   Observații finale

Observații finale

| 6.1. | Comisia a pregătit o listă prioritizată cu 42 de măsuri, cu termene clar stabilite. Pentru măsurile propuse, se recomandă stabilirea unui calendar detaliat pentru pregătire și testare ulterioară. Un program stabilit în acest mod va fi mai ușor de controlat și, totodată, mai ușor de realizat de către toți participanții. |
| --- | --- |

6.1.

Comisia a pregătit o listă prioritizată cu 42 de măsuri, cu termene clar stabilite. Pentru măsurile propuse, se recomandă stabilirea unui calendar detaliat pentru pregătire și testare ulterioară. Un program stabilit în acest mod va fi mai ușor de controlat și, totodată, mai ușor de realizat de către toți participanții.

| 6.2. | CESE consideră că o colaborare eficace și alocarea adecvată a resurselor vor fi esențiale pentru a asigura consecvența între diversele măsuri și instrumente de politică ce afectează conservarea polenizatorilor sălbatici. Comitetul subliniază importanța corelării fondurilor pentru a răspunde așteptărilor din comunicarea Comisiei. |
| --- | --- |

6.2.

CESE consideră că o colaborare eficace și alocarea adecvată a resurselor vor fi esențiale pentru a asigura consecvența între diversele măsuri și instrumente de politică ce afectează conservarea polenizatorilor sălbatici. Comitetul subliniază importanța corelării fondurilor pentru a răspunde așteptărilor din comunicarea Comisiei.

| 6.3. | Este nevoie de mecanisme de protecție îmbunătățite pentru a proteja polenizatorii sălbatici în cadrul procesului de evaluare a riscurilor pesticidelor și al fazei de utilizare a acestora. Neadoptarea unei strategii îndrăznețe pentru combaterea pesticidelor pune în pericol viitorul albinelor și al altor polenizatori, întregul nostru ecosistem și siguranța alimentară a cetățenilor Uniunii Europene. Este nevoie de o transparență sporită în ceea ce privește utilizarea reală a pesticidelor în UE. |
| --- | --- |

6.3.

Este nevoie de mecanisme de protecție îmbunătățite pentru a proteja polenizatorii sălbatici în cadrul procesului de evaluare a riscurilor pesticidelor și al fazei de utilizare a acestora. Neadoptarea unei strategii îndrăznețe pentru combaterea pesticidelor pune în pericol viitorul albinelor și al altor polenizatori, întregul nostru ecosistem și siguranța alimentară a cetățenilor Uniunii Europene. Este nevoie de o transparență sporită în ceea ce privește utilizarea reală a pesticidelor în UE.

| 6.4. | Comitetul este de părere că abordarea cea mai eficace și soluția ideală este să se ajungă la un acord la nivel mondial pentru reducerea utilizării pesticidelor sintetice, asigurând un angajament la scară globală și o concurență economică echitabilă. Deși pare o misiune greu de dus la îndeplinire, este necesară o abordare globală și trebuie intensificate eforturile în cadrul negocierilor internaționale. În acest sens, se impune, printre altele, o dezbatere serioasă legată de interzicerea exportului către țări terțe a acelor pesticide a căror utilizare este deja interzisă în UE. |
| --- | --- |

6.4.

Comitetul este de părere că abordarea cea mai eficace și soluția ideală este să se ajungă la un acord la nivel mondial pentru reducerea utilizării pesticidelor sintetice, asigurând un angajament la scară globală și o concurență economică echitabilă. Deși pare o misiune greu de dus la îndeplinire, este necesară o abordare globală și trebuie intensificate eforturile în cadrul negocierilor internaționale. În acest sens, se impune, printre altele, o dezbatere serioasă legată de interzicerea exportului către țări terțe a acelor pesticide a căror utilizare este deja interzisă în UE.

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2023) 35 final.

1

(2)  COM(2021) 261 final.

2

(3)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Inițiativa cetățenească europeană „Salvați albinele și fermierii!” (aviz din proprie inițiativă) (JO C 100, 16.3.2023, p. 45).

3

(4)  Eurostat, Agri-environmental indicator – consumption of pesticides („Indicator de agromediu – consumul de pesticide”).

4

Agri-environmental indicator – consumption of pesticides

(5)  Comisia Europeană, A guide for pollinator-friendly cities („Orientări pentru orașele care asigură un mediu favorabil pentru polenizatori”).

5

A guide for pollinator-friendly cities

(6)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/841 în ceea ce privește domeniul de aplicare, simplificarea normelor de conformitate, stabilirea obiectivelor statelor membre pentru 2030 și angajamentul de a atinge în mod colectiv obiectivul de neutralitate climatică până în 2035 în sectorul exploatării terenurilor, al silviculturii și al agriculturii și a Regulamentului (UE) 2018/1999 în ceea ce privește îmbunătățirea monitorizării, a raportării, a urmăririi progreselor și a revizuirii [COM(2021) 554 final] (JO C 152, 6.4.2022, p. 192).

6

(7)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizarea durabilă a produselor de protecție a plantelor și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/2115 [COM(2022) 305 final – 2022/0196 (COD)] (JO C 100, 16.3.2023, p. 137).

7

(8)  Electromagnetic radiation of mobile telecommunication antennas affects the abundance and composition of wild pollinators („Radiațiile electromagnetice ale antenelor de telecomunicații mobile afectează abundența și componența populațiilor de polenizatori sălbatici”).

8

(9)  SCHEER, Statement on emerging health and environmental issues („Declarație privind aspecte emergente legate de mediu și de sănătate”) (2018).

9

Statement on emerging health and environmental issues

(10)  Risk to pollinators from anthropogenic electro-magnetic radiation (EMR) („Riscul prezentat de radiațiile electromagnetice antropice pentru polenizatori”).

10

(11)  COM(2023) 35 final.

11

(12)  COM(2018) 395 final.

12

(13)  Coaliția voluntară privind polenizatorii, Promote Pollinators.

13

---

| 29.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 349/179 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 349/179

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind

(a) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un Plan industrial al Pactului verde pentru era cu zero emisii nete

[COM(2023) 62 final]

(b) propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european de producere de produse bazate pe tehnologie care contribuie la obiectivul zero emisii nete (Regulamentul privind industria care contribuie la obiectivul zero emisii nete)

[COM(2023) 161 final – 2023/0081 (COD)]

(2023/C 349/27)

| Raportoare: | doamna Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Raportoare:

doamna Sandra PARTHIE

doamna Sandra PARTHIE

| Sesizare | (a) | Comisia Europeană, 27.3.2023 |
| --- | --- | --- |

Sesizare

(a)

Comisia Europeană, 27.3.2023

| (b) | Parlamentul European, 8.5.2023 |
| --- | --- |

(b)

Parlamentul European, 8.5.2023

| (b) | Consiliul, 11/05/2023 |
| --- | --- |

(b)

Consiliul, 11/05/2023

Temei juridic

| (a) | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| --- | --- |

(a)

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

| (b) | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| --- | --- |

(b)

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

29.6.2023

Adoptat în sesiunea plenară

13.7.2023

Sesiunea plenară nr.

580

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

193/3/3

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | Uniunea Europeană (UE) trebuie să rămână o regiune industrială care trebuie să fie asertivă în legătură cu rolul său de actor global și să identifice mijloacele, măsurile și instrumentele politice de care are nevoie pentru a redeveni mai rapidă, mai inovatoare și mai atractivă pentru investitori, menținându-și totodată valorile sociale și de mediu, cum ar fi dialogul social și sistemele de protecție socială funcționale, respectarea statului de drept și instituțiile stabile. |
| --- | --- |

1.1.

Uniunea Europeană (UE) trebuie să rămână o regiune industrială care trebuie să fie asertivă în legătură cu rolul său de actor global și să identifice mijloacele, măsurile și instrumentele politice de care are nevoie pentru a redeveni mai rapidă, mai inovatoare și mai atractivă pentru investitori, menținându-și totodată valorile sociale și de mediu, cum ar fi dialogul social și sistemele de protecție socială funcționale, respectarea statului de drept și instituțiile stabile.

| 1.2. | Contextul economic mondial s-a schimbat pentru UE, ordinea internațională bazată pe norme fiind în declin, iar protecționismul în creștere. Concurența pentru investiții internaționale a devenit mai dură, nu în ultimul rând din cauza Legii SUA privind reducerea inflației, dar și din cauza concurenței mai acerbe pentru materii prime, a evoluției prețurilor la energie și a schimbărilor de la nivelul configurării lanțului de aprovizionare la nivel mondial. Prin urmare, UE trebuie să își reevalueze prioritățile politice pentru a-și îmbunătăți competitivitatea structurală și durabilă. Având în vedere necesitatea de a îmbunătăți competitivitatea întreprinderilor din UE, o verificare din perspectiva competitivității trebuie integrată în procesele decizionale ale UE, asigurând un echilibru între dimensiunile economică, socială și de mediu ale proceselor decizionale pentru propunerile legislative. |
| --- | --- |

1.2.

Contextul economic mondial s-a schimbat pentru UE, ordinea internațională bazată pe norme fiind în declin, iar protecționismul în creștere. Concurența pentru investiții internaționale a devenit mai dură, nu în ultimul rând din cauza Legii SUA privind reducerea inflației, dar și din cauza concurenței mai acerbe pentru materii prime, a evoluției prețurilor la energie și a schimbărilor de la nivelul configurării lanțului de aprovizionare la nivel mondial. Prin urmare, UE trebuie să își reevalueze prioritățile politice pentru a-și îmbunătăți competitivitatea structurală și durabilă. Având în vedere necesitatea de a îmbunătăți competitivitatea întreprinderilor din UE, o verificare din perspectiva competitivității trebuie integrată în procesele decizionale ale UE, asigurând un echilibru între dimensiunile economică, socială și de mediu ale proceselor decizionale pentru propunerile legislative.

| 1.3. | Comitetul Economic și Social European (CESE) este convins că, fără o bază industrială solidă, nici Pactul verde, nici deceniul digital, nici sectorul industrial, cel spațial sau cel al autovehiculelor nu-și vor putea atinge obiectivele în viitor. De asemenea, aceste obiective nu vor putea fi realizate fără surse sigure și durabile de materii prime critice. Cu titlu prioritar, CESE solicită efectuarea unui audit pentru a identifica modul în care UE își poate controla și îmbunătăți lanțurile valorice și poate evita să devină prea dependentă. |
| --- | --- |

1.3.

Comitetul Economic și Social European (CESE) este convins că, fără o bază industrială solidă, nici Pactul verde, nici deceniul digital, nici sectorul industrial, cel spațial sau cel al autovehiculelor nu-și vor putea atinge obiectivele în viitor. De asemenea, aceste obiective nu vor putea fi realizate fără surse sigure și durabile de materii prime critice. Cu titlu prioritar, CESE solicită efectuarea unui audit pentru a identifica modul în care UE își poate controla și îmbunătăți lanțurile valorice și poate evita să devină prea dependentă.

| 1.4. | CESE subliniază că obiectivele climatice pentru 2050 nu pot fi atinse fără a construi o economie circulară competitivă. Astfel, Europa ar trebui să găsească modalități de a deveni mai eficientă din punctul de vedere al resurselor și al materialelor prin implementarea pe scară largă a unor măsuri de gestionare a cererii, pentru a o reduce: proiectare ecologică și circularitate, eficiență energetică, consolidarea durabilității produselor și sprijinirea practicilor și tehnicilor inovatoare specifice. |
| --- | --- |

1.4.

CESE subliniază că obiectivele climatice pentru 2050 nu pot fi atinse fără a construi o economie circulară competitivă. Astfel, Europa ar trebui să găsească modalități de a deveni mai eficientă din punctul de vedere al resurselor și al materialelor prin implementarea pe scară largă a unor măsuri de gestionare a cererii, pentru a o reduce: proiectare ecologică și circularitate, eficiență energetică, consolidarea durabilității produselor și sprijinirea practicilor și tehnicilor inovatoare specifice.

| 1.5. | La baza politicii industriale a Europe ar trebui să stea asigurarea existenței și dezvoltării unui sector industrial divers, cu o gamă largă de sectoare și producători și „ecosisteme industriale”, inclusiv IMM-uri și actori din economia socială. Este important să se evite concentrarea prea restrictivă asupra promovării anumitor tehnologii și asupra selectării unor presupuși „câștigători” prin acțiuni de reglementare. În schimb, este necesară o politică cuprinzătoare de sprijinire a inovării și a cercetării. |
| --- | --- |

1.5.

La baza politicii industriale a Europe ar trebui să stea asigurarea existenței și dezvoltării unui sector industrial divers, cu o gamă largă de sectoare și producători și „ecosisteme industriale”, inclusiv IMM-uri și actori din economia socială. Este important să se evite concentrarea prea restrictivă asupra promovării anumitor tehnologii și asupra selectării unor presupuși „câștigători” prin acțiuni de reglementare. În schimb, este necesară o politică cuprinzătoare de sprijinire a inovării și a cercetării.

| 1.6. | CESE solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că planul industrial al UE contribuie la crearea de locuri de muncă de calitate, cu condiții de muncă echitabile și o bună remunerare, și promovează democrația la locul de muncă, negocierea colectivă și respectarea contractelor colective de muncă. |
| --- | --- |

1.6.

CESE solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că planul industrial al UE contribuie la crearea de locuri de muncă de calitate, cu condiții de muncă echitabile și o bună remunerare, și promovează democrația la locul de muncă, negocierea colectivă și respectarea contractelor colective de muncă.

| 1.7. | Achizițiile publice și deciziile privind modul de dispersie a finanțării publice sunt instrumente importante pentru orientarea politicii industriale. Trebuie să se garanteze că deciziile respective ale statelor membre ale UE, inclusiv ajutoarele de stat și subvențiile, nu denaturează piața unică și nu amenință convergența economică și coeziunea socială în întreaga UE, ci mai degrabă vizează dezvoltarea regională. CESE critică actualele propuneri ale Comisiei privind Planul industrial al Pactului verde (GDIP) și Actul privind industria cu zero emisii nete (NZIA) pentru că nu iau suficient în considerare acest lucru. |
| --- | --- |

1.7.

Achizițiile publice și deciziile privind modul de dispersie a finanțării publice sunt instrumente importante pentru orientarea politicii industriale. Trebuie să se garanteze că deciziile respective ale statelor membre ale UE, inclusiv ajutoarele de stat și subvențiile, nu denaturează piața unică și nu amenință convergența economică și coeziunea socială în întreaga UE, ci mai degrabă vizează dezvoltarea regională. CESE critică actualele propuneri ale Comisiei privind Planul industrial al Pactului verde (GDIP) și Actul privind industria cu zero emisii nete (NZIA) pentru că nu iau suficient în considerare acest lucru.

2.   Observații generale

Observații generale

| 2.1. | UE trebuie să rămână o regiune industrială. CESE solicită un cadru de reglementare care să atragă, să favorizeze și să sporească producția industrială în UE într-un mod durabil și responsabil din punct de vedere social. Această cerere se aplică nu numai noilor tehnologii, ci și industriilor prelucrătoare, ce reprezintă o componentă-cheie pentru reziliența economiilor și a lanțurilor de aprovizionare europene etc. |
| --- | --- |

2.1.

UE trebuie să rămână o regiune industrială. CESE solicită un cadru de reglementare care să atragă, să favorizeze și să sporească producția industrială în UE într-un mod durabil și responsabil din punct de vedere social. Această cerere se aplică nu numai noilor tehnologii, ci și industriilor prelucrătoare, ce reprezintă o componentă-cheie pentru reziliența economiilor și a lanțurilor de aprovizionare europene etc.

| 2.2. | Produsul intern brut (PIB) este o dovadă a deteriorării competitivității europene: PIB-ul pe cap de locuitor în UE a fost de aproximativ 70 % în raport cu cel din SUA în anii 2000; în prezent, el abia atinge puțin sub 66 %. Doar 5 % din investițiile brute globale de la nivel mondial au avut loc în China în 1999; în 2020 aceasta a fost de 29 % – mai multe decât oriunde altundeva. În SUA și în UE, ponderea a scăzut semnificativ în aceeași perioadă – în SUA de la 29 % la 20 %, iar în UE de la 23 % la doar 15 %. UE are capacitatea de a schimba acest lucru: finalizarea pieței unice ar putea adăuga peste 700 de miliarde EUR la producția economică pe o perioadă de zece ani, iar o economie digitală comună ar putea contribui cu încă 178 de miliarde EUR. Apoi, UE ar putea, de asemenea, să continue să stabilească și să promoveze cu succes standardele europene la nivel mondial. |
| --- | --- |

2.2.

Produsul intern brut (PIB) este o dovadă a deteriorării competitivității europene: PIB-ul pe cap de locuitor în UE a fost de aproximativ 70 % în raport cu cel din SUA în anii 2000; în prezent, el abia atinge puțin sub 66 %. Doar 5 % din investițiile brute globale de la nivel mondial au avut loc în China în 1999; în 2020 aceasta a fost de 29 % – mai multe decât oriunde altundeva. În SUA și în UE, ponderea a scăzut semnificativ în aceeași perioadă – în SUA de la 29 % la 20 %, iar în UE de la 23 % la doar 15 %. UE are capacitatea de a schimba acest lucru: finalizarea pieței unice ar putea adăuga peste 700 de miliarde EUR la producția economică pe o perioadă de zece ani, iar o economie digitală comună ar putea contribui cu încă 178 de miliarde EUR. Apoi, UE ar putea, de asemenea, să continue să stabilească și să promoveze cu succes standardele europene la nivel mondial.

| 2.3. | UE suferă mai mult decât concurenții săi de la nivel mondial din cauza prețurilor extrem de ridicate la energie și a inflației, în timp ce alte economii mondiale își subvenționează și favorizează propriile industrii. Aceștia sunt factorii care creează riscul de dezindustrializare în UE. Pentru a face față cu succes acestor probleme și altor provocări actuale și viitoare, trebuie consolidate competitivitatea structurală și durabilă și reziliența economiei UE. O condiție prealabilă fundamentală pentru competitivitatea industrială a Europei este reprezentată de existența unor prețuri accesibile la energie și de o aprovizionare sigură cu energie. |
| --- | --- |

2.3.

UE suferă mai mult decât concurenții săi de la nivel mondial din cauza prețurilor extrem de ridicate la energie și a inflației, în timp ce alte economii mondiale își subvenționează și favorizează propriile industrii. Aceștia sunt factorii care creează riscul de dezindustrializare în UE. Pentru a face față cu succes acestor probleme și altor provocări actuale și viitoare, trebuie consolidate competitivitatea structurală și durabilă și reziliența economiei UE. O condiție prealabilă fundamentală pentru competitivitatea industrială a Europei este reprezentată de existența unor prețuri accesibile la energie și de o aprovizionare sigură cu energie.

| 2.4. | Contextul economic mondial s-a schimbat dramatic în ultimii ani; UE nu se mai poate baza pe un sistem economic și comercial multilateral funcțional, bazat pe norme, ci se confruntă cu denaturări din ce în ce mai mari ale pieței mondiale, ca urmare a unor măsuri precum Legea SUA privind reducerea inflației (IRA), care vizează sprijinirea actorilor industriali din SUA prin credite fiscale, sprijin financiar generos și cerințe de conținut local în detrimentul actorilor economici din afara SUA sau ca urmare a regimurilor protecționiste de subvenții chineze de lungă durată, care favorizează, de asemenea, actorii naționali și urmează o agendă economică naționalistă. UE trebuie să răspundă cu fermitate și să identifice mijloacele, măsurile și instrumentele politice de care are nevoie pentru a redeveni mai rapidă, mai inovatoare și mai atractivă pentru investitori, menținându-și totodată valorile sociale și de mediu. |
| --- | --- |

2.4.

Contextul economic mondial s-a schimbat dramatic în ultimii ani; UE nu se mai poate baza pe un sistem economic și comercial multilateral funcțional, bazat pe norme, ci se confruntă cu denaturări din ce în ce mai mari ale pieței mondiale, ca urmare a unor măsuri precum Legea SUA privind reducerea inflației (IRA), care vizează sprijinirea actorilor industriali din SUA prin credite fiscale, sprijin financiar generos și cerințe de conținut local în detrimentul actorilor economici din afara SUA sau ca urmare a regimurilor protecționiste de subvenții chineze de lungă durată, care favorizează, de asemenea, actorii naționali și urmează o agendă economică naționalistă. UE trebuie să răspundă cu fermitate și să identifice mijloacele, măsurile și instrumentele politice de care are nevoie pentru a redeveni mai rapidă, mai inovatoare și mai atractivă pentru investitori, menținându-și totodată valorile sociale și de mediu.

| 2.5. | În acest context, CESE salută propunerile Comisiei Europene referitoare la un Plan industrial al Pactului verde (GDIP) și la Actul privind industria cu zero emisii nete (NZIA), dat fiind că oferă orientări și previzibilitate actorilor industriali din UE și care constituie un angajament de consolidare a producătorilor europeni și a ecosistemelor aferente. Eforturile implicate în tranziția către o economie decarbonizată până în 2050 reprezintă o a doua revoluție industrială și trebuie înțelese ca atare, inclusiv angajamentele politice, economice și societale necesare. |
| --- | --- |

2.5.

În acest context, CESE salută propunerile Comisiei Europene referitoare la un Plan industrial al Pactului verde (GDIP) și la Actul privind industria cu zero emisii nete (NZIA), dat fiind că oferă orientări și previzibilitate actorilor industriali din UE și care constituie un angajament de consolidare a producătorilor europeni și a ecosistemelor aferente. Eforturile implicate în tranziția către o economie decarbonizată până în 2050 reprezintă o a doua revoluție industrială și trebuie înțelese ca atare, inclusiv angajamentele politice, economice și societale necesare.

| 2.6. | În special, CESE sprijină mesajele clare din ambele documente cu privire la necesitatea unor investiții cuprinzătoare în tranziția către o economie și o societate durabile. Obiectivul politicii industriale verzi ar trebui să fie și de a obține beneficii în materie de bunăstare socială. Comitetul salută accentul pus de Actul privind industria cu zero emisii nete pe lacunele în materie de competențe și de resurse umane, care încetinesc în prezent tranziția. Cu toate acestea, modul în care scopurile și obiectivele declarate urmează să fie puse în aplicare și acțiunile eficace care vor fi întreprinse rămân neabordate. |
| --- | --- |

2.6.

În special, CESE sprijină mesajele clare din ambele documente cu privire la necesitatea unor investiții cuprinzătoare în tranziția către o economie și o societate durabile. Obiectivul politicii industriale verzi ar trebui să fie și de a obține beneficii în materie de bunăstare socială. Comitetul salută accentul pus de Actul privind industria cu zero emisii nete pe lacunele în materie de competențe și de resurse umane, care încetinesc în prezent tranziția. Cu toate acestea, modul în care scopurile și obiectivele declarate urmează să fie puse în aplicare și acțiunile eficace care vor fi întreprinse rămân neabordate.

| 2.7. | Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să precizeze mai clar care sunt acțiunile eficiente pe care intenționează să le întreprindă pentru a îmbunătăți factorii de localizare și competitivitatea economiilor Europei și pentru a separa UE de rivalii săi sistemici. Aceste acțiuni ar trebui să se concentreze pe îmbunătățirea conectivității în cadrul pieței unice pentru toate statele membre, inclusiv prin dezvoltarea și modernizarea infrastructurii și a interconexiunilor pentru transport și energie, inclusiv a rețelelor. |
| --- | --- |

2.7.

Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să precizeze mai clar care sunt acțiunile eficiente pe care intenționează să le întreprindă pentru a îmbunătăți factorii de localizare și competitivitatea economiilor Europei și pentru a separa UE de rivalii săi sistemici. Aceste acțiuni ar trebui să se concentreze pe îmbunătățirea conectivității în cadrul pieței unice pentru toate statele membre, inclusiv prin dezvoltarea și modernizarea infrastructurii și a interconexiunilor pentru transport și energie, inclusiv a rețelelor.

| 2.8. | CESE subliniază că atât angajatorii, cât și lucrătorii și cetățenii se confruntă cu vremuri dificile, cu șocuri în aprovizionarea cu energie, în oferta de forță de muncă și în lanțurile de aprovizionare, precum și cu inflație; acest lucru le creează tuturor o sarcină cumulativă semnificativă. Obiectivul pentru Planul industrial al Pactului verde (GDIP) și pentru Actul privind industria cu zero emisii nete (NZIA) ale UE ar trebui, prin urmare, să fie reducerea și nu creșterea acestor sarcini. |
| --- | --- |

2.8.

CESE subliniază că atât angajatorii, cât și lucrătorii și cetățenii se confruntă cu vremuri dificile, cu șocuri în aprovizionarea cu energie, în oferta de forță de muncă și în lanțurile de aprovizionare, precum și cu inflație; acest lucru le creează tuturor o sarcină cumulativă semnificativă. Obiectivul pentru Planul industrial al Pactului verde (GDIP) și pentru Actul privind industria cu zero emisii nete (NZIA) ale UE ar trebui, prin urmare, să fie reducerea și nu creșterea acestor sarcini.

| 2.9. | CESE consideră, de asemenea, că consumatorii au un rol în promovarea tranziției către un nivel net al emisiilor egal cu zero până în 2050. Alegerea unor produse în detrimentul altora, sprijinul, toleranța sau lipsa acestor factori în raport cu condițiile de producție și de producție din UE, dar și din țările terțe, reprezintă elemente importante care pot genera schimbarea. CESE sprijină capacitarea acestor factori (1) și subliniază necesitatea luării unor decizii conștiente de către consumatori. |
| --- | --- |

2.9.

CESE consideră, de asemenea, că consumatorii au un rol în promovarea tranziției către un nivel net al emisiilor egal cu zero până în 2050. Alegerea unor produse în detrimentul altora, sprijinul, toleranța sau lipsa acestor factori în raport cu condițiile de producție și de producție din UE, dar și din țările terțe, reprezintă elemente importante care pot genera schimbarea. CESE sprijină capacitarea acestor factori (1

3.   Observații specifice

Observații specifice

3.1.   Cadrul de reglementare

Cadrul de reglementare

| 3.1.1. | Procesul de elaborare a politicilor la nivelul UE ar trebui să se bazeze pe inovare, excelență și persoane extrem de competente și de calificate și să se axeze pe reducerea birocrației și a costurilor oricând este posibil. Statul de drept este una dintre pietrele de temelie ale UE, oferă certitudine și stabilitate pentru mediul de afaceri și trebuie respectat în toate circumstanțele. Un dialog social structurat pe o bază tripartită între administrații, sindicate și organizațiile patronale este indispensabil pentru a asigura stabilitate, acceptabilitate socială și reziliență economică. |
| --- | --- |

3.1.1.

Procesul de elaborare a politicilor la nivelul UE ar trebui să se bazeze pe inovare, excelență și persoane extrem de competente și de calificate și să se axeze pe reducerea birocrației și a costurilor oricând este posibil. Statul de drept este una dintre pietrele de temelie ale UE, oferă certitudine și stabilitate pentru mediul de afaceri și trebuie respectat în toate circumstanțele. Un dialog social structurat pe o bază tripartită între administrații, sindicate și organizațiile patronale este indispensabil pentru a asigura stabilitate, acceptabilitate socială și reziliență economică.

| 3.1.2. | Actul privind industria cu zero emisii nete (NZIA) propune un set de măsuri pentru a îmbunătăți condițiile ce favorizează producerea de tehnologii cu zero emisii nete, inclusiv un mediu de reglementare simplificat, de exemplu cu proceduri de autorizare mai rapide și ghișee unice în administrație. Este extrem de important ca aceste proceduri de autorizare mai rapide să se aplice de-a lungul întregului lanț valoric al proiectelor tehnologice cu zero emisii nete, fără a aduce atingere obiectivelor sociale și de mediu stabilite de regulament. Deși este de acord cu această abordare, CESE îndeamnă legiuitorii să nu limiteze aceste îmbunătățiri aduse tehnologiilor cu zero emisii nete, ci să facă implicite pentru toate sectoarele economice. |
| --- | --- |

3.1.2.

Actul privind industria cu zero emisii nete (NZIA) propune un set de măsuri pentru a îmbunătăți condițiile ce favorizează producerea de tehnologii cu zero emisii nete, inclusiv un mediu de reglementare simplificat, de exemplu cu proceduri de autorizare mai rapide și ghișee unice în administrație. Este extrem de important ca aceste proceduri de autorizare mai rapide să se aplice de-a lungul întregului lanț valoric al proiectelor tehnologice cu zero emisii nete, fără a aduce atingere obiectivelor sociale și de mediu stabilite de regulament. Deși este de acord cu această abordare, CESE îndeamnă legiuitorii să nu limiteze aceste îmbunătățiri aduse tehnologiilor cu zero emisii nete, ci să facă implicite pentru toate sectoarele economice.

| 3.1.3. | CESE subliniază că, în cele din urmă, transformarea industriei europene depășește cu mult producția de tehnologii curate, întrucât Europa găzduiește numeroase industrii primare și grele mari consumatoare de energie, care trebuie decarbonizate și care nu sunt incluse în Planul industrial al Pactului verde (GDIP). O strategie industrială coerentă pentru Europa constă într-o creștere economică favorabilă incluziunii, care să garanteze că toate statele membre și regiunile participă la tranziția industrială verde și beneficiază de pe urma acesteia. Prin urmare, este esențial ca Planul industrial al Pactului verde (GDIP) să evite orice fragmentare a pieței unice și să urmărească coeziunea între statele membre și regiuni. |
| --- | --- |

3.1.3.

CESE subliniază că, în cele din urmă, transformarea industriei europene depășește cu mult producția de tehnologii curate, întrucât Europa găzduiește numeroase industrii primare și grele mari consumatoare de energie, care trebuie decarbonizate și care nu sunt incluse în Planul industrial al Pactului verde (GDIP). O strategie industrială coerentă pentru Europa constă într-o creștere economică favorabilă incluziunii, care să garanteze că toate statele membre și regiunile participă la tranziția industrială verde și beneficiază de pe urma acesteia. Prin urmare, este esențial ca Planul industrial al Pactului verde (GDIP) să evite orice fragmentare a pieței unice și să urmărească coeziunea între statele membre și regiuni.

| 3.1.4. | CESE este convins că este posibil să se elaboreze o agendă de simplificare verde care să îmbunătățească procesele de autorizare a proiectelor verzi, respectând totodată legislația de mediu. Sporirea expertizei, a capacității și a competențelor la nivelul autorităților locale și naționale reprezintă un pas necesar, alături de digitalizarea și simplificarea proceselor de aprobare. Îmbunătățirea eficienței procedurilor de autorizare trebuie realizată printr-o planificare adecvată și prin creșterea capacității nivelurilor administrative relevante, nu în ultimul rând prin creșterea forței de muncă și a personalului calificat. Având în vedere necesitatea de a îmbunătăți competitivitatea întreprinderilor din UE, o verificare din perspectiva competitivității trebuie integrată în procesele decizionale ale UE, asigurând un echilibru între dimensiunile economică, socială și de mediu ale proceselor decizionale pentru propunerile legislative. |
| --- | --- |

3.1.4.

CESE este convins că este posibil să se elaboreze o agendă de simplificare verde care să îmbunătățească procesele de autorizare a proiectelor verzi, respectând totodată legislația de mediu. Sporirea expertizei, a capacității și a competențelor la nivelul autorităților locale și naționale reprezintă un pas necesar, alături de digitalizarea și simplificarea proceselor de aprobare. Îmbunătățirea eficienței procedurilor de autorizare trebuie realizată printr-o planificare adecvată și prin creșterea capacității nivelurilor administrative relevante, nu în ultimul rând prin creșterea forței de muncă și a personalului calificat. Având în vedere necesitatea de a îmbunătăți competitivitatea întreprinderilor din UE, o verificare din perspectiva competitivității trebuie integrată în procesele decizionale ale UE, asigurând un echilibru între dimensiunile economică, socială și de mediu ale proceselor decizionale pentru propunerile legislative.

| 3.1.5. | CESE subliniază că reglementarea trebuie să fie completată de alte instrumente, cum ar fi subvențiile, pentru a evita o pierdere de PIB și bunăstare. Cerințele de raportare, în special în întreaga legislație verde, digitală și economică a UE, ar trebui mai degrabă raționalizate și, în măsura posibilului, armonizate pentru a evita o proliferare a normelor, haos în materie de reglementare și fragmentarea pieței unice. |
| --- | --- |

3.1.5.

CESE subliniază că reglementarea trebuie să fie completată de alte instrumente, cum ar fi subvențiile, pentru a evita o pierdere de PIB și bunăstare. Cerințele de raportare, în special în întreaga legislație verde, digitală și economică a UE, ar trebui mai degrabă raționalizate și, în măsura posibilului, armonizate pentru a evita o proliferare a normelor, haos în materie de reglementare și fragmentarea pieței unice.

3.2.   Accesul la investiții și facilitarea acestora

Accesul la investiții și facilitarea acestora

| 3.2.1. | Actorii economici din UE se confruntă cu o concurență mondială acerbă. Pentru a îmbunătăți competitivitatea, timpul este un factor decisiv. Prin urmare, CESE subliniază că deciziile privind sprijinul financiar și accesul la finanțare trebuie luate mai rapid, inclusiv în contextul diverselor programe europene de sprijin, cum ar fi REPowerEU, InvestEU și alte scheme. Procedurile îndelungate și laborioase – o junglă de finanțare impenetrabilă – îi vor deturna pe investitori din Europa, fiind în detrimentul eforturilor de atragere a investițiilor. |
| --- | --- |

3.2.1.

Actorii economici din UE se confruntă cu o concurență mondială acerbă. Pentru a îmbunătăți competitivitatea, timpul este un factor decisiv. Prin urmare, CESE subliniază că deciziile privind sprijinul financiar și accesul la finanțare trebuie luate mai rapid, inclusiv în contextul diverselor programe europene de sprijin, cum ar fi REPowerEU, InvestEU și alte scheme. Procedurile îndelungate și laborioase – o junglă de finanțare impenetrabilă – îi vor deturna pe investitori din Europa, fiind în detrimentul eforturilor de atragere a investițiilor.

| 3.2.2. | Prin urmare, CESE subliniază că sprijinul financiar trebuie să fie funcțional, oportun și mai ușor accesibil atât pentru costurile de funcționare, cât și pentru cheltuielile de capital, pentru întreprinderile de toate dimensiunile, inclusiv pentru IMM-uri. Comitetul solicită o evaluare a instrumentelor existente, cu scopul de a le identifica și a le intensifica pe cele mai de succes. CESE consideră că Planul industrial al Pactului verde (GDIP) trebuie să identifice momentul și locul în care finanțarea publică este esențială pentru sprijinirea tranziției industriilor importante și, invers, cazurile în care finanțarea privată poate acoperi lacunele, cu condiția să fie puse în aplicare stimulente de reglementare adecvate. |
| --- | --- |

3.2.2.

Prin urmare, CESE subliniază că sprijinul financiar trebuie să fie funcțional, oportun și mai ușor accesibil atât pentru costurile de funcționare, cât și pentru cheltuielile de capital, pentru întreprinderile de toate dimensiunile, inclusiv pentru IMM-uri. Comitetul solicită o evaluare a instrumentelor existente, cu scopul de a le identifica și a le intensifica pe cele mai de succes. CESE consideră că Planul industrial al Pactului verde (GDIP) trebuie să identifice momentul și locul în care finanțarea publică este esențială pentru sprijinirea tranziției industriilor importante și, invers, cazurile în care finanțarea privată poate acoperi lacunele, cu condiția să fie puse în aplicare stimulente de reglementare adecvate.

| 3.2.3. | CESE dorește să atragă atenția că simpla relaxare a normelor privind ajutoarele de stat, fără a prevedea mecanisme financiare suplimentare la nivelul UE, ar putea duce la noi divergențe între economiile UE, întrucât este posibil ca unele țări din UE să nu dispună de marja de manevră bugetară pentru a investi în tranziția verde. Reorientarea împrumuturilor oferite prin Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) și REPowerEU către sectoare industriale curate poate avea impact numai dacă este completată de o finanțare semnificativă din granturi pentru operațiuni care nu vor genera neapărat un randament al investițiilor, de exemplu dezvoltarea infrastructurii publice, granturi acordate gospodăriilor care nu dispun de resurse pentru renovare și investiții la scară mică în domeniul energiei din surse regenerabile, în educație și recalificare. |
| --- | --- |

3.2.3.

CESE dorește să atragă atenția că simpla relaxare a normelor privind ajutoarele de stat, fără a prevedea mecanisme financiare suplimentare la nivelul UE, ar putea duce la noi divergențe între economiile UE, întrucât este posibil ca unele țări din UE să nu dispună de marja de manevră bugetară pentru a investi în tranziția verde. Reorientarea împrumuturilor oferite prin Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) și REPowerEU către sectoare industriale curate poate avea impact numai dacă este completată de o finanțare semnificativă din granturi pentru operațiuni care nu vor genera neapărat un randament al investițiilor, de exemplu dezvoltarea infrastructurii publice, granturi acordate gospodăriilor care nu dispun de resurse pentru renovare și investiții la scară mică în domeniul energiei din surse regenerabile, în educație și recalificare.

| 3.2.4. | CESE sugerează că Planul industrial al Pactului verde (GDIP) ar trebui să se concentreze și pe dezvoltarea achizițiilor publice verzi, întrucât acest lucru face ca autoritățile publice să cumpere produse ecologice. Resursele din cadrul Planul industrial al Pactului verde (GDIP), inclusiv planurile naționale de redresare și reziliență actualizate ar putea acoperi costurile legate de achizițiile publice verzi, până în momentul în care devin o cerință comună în temeiul legislației UE. Sprijinul public ar trebui să facă obiectul unor condiții care să vizeze îmbunătățirea protecției mediului, sprijinirea întreprinderilor în oferirea de locuri de muncă de calitate, promovarea accesului la formare și crearea de ucenicii de înaltă calitate. În plus, este important ca cererile de achiziții publice să devină mai accesibile pentru IMM-uri. În acest scop, CESE solicită Comisiei să creeze o bază de date ușor de utilizat. |
| --- | --- |

3.2.4.

CESE sugerează că Planul industrial al Pactului verde (GDIP) ar trebui să se concentreze și pe dezvoltarea achizițiilor publice verzi, întrucât acest lucru face ca autoritățile publice să cumpere produse ecologice. Resursele din cadrul Planul industrial al Pactului verde (GDIP), inclusiv planurile naționale de redresare și reziliență actualizate ar putea acoperi costurile legate de achizițiile publice verzi, până în momentul în care devin o cerință comună în temeiul legislației UE. Sprijinul public ar trebui să facă obiectul unor condiții care să vizeze îmbunătățirea protecției mediului, sprijinirea întreprinderilor în oferirea de locuri de muncă de calitate, promovarea accesului la formare și crearea de ucenicii de înaltă calitate. În plus, este important ca cererile de achiziții publice să devină mai accesibile pentru IMM-uri. În acest scop, CESE solicită Comisiei să creeze o bază de date ușor de utilizat.

| 3.2.5. | Prin abordarea disfuncționalităților pieței și a sectoarelor cu o finanțare privată insuficientă, noi finanțări comune din partea UE ar trebui să ofere un sprijin eficace diverselor segmente ale industriei tehnologiilor curate, în special IMM-urilor. Ele ar trebui să evite orice denaturare a pieței interne și să contribuie la îmbunătățirea coeziunii economice în întreaga UE. În acest context, CESE subliniază că derogările temporare de la normele privind ajutoarele de stat ar trebui să rămână temporare și, de asemenea, să fie specifice. De asemenea, ar trebui să vizeze recalificarea, formarea și tranziția justă a lucrătorilor, pentru a asigura o bază de competențe adaptată exigențelor viitorului. |
| --- | --- |

3.2.5.

Prin abordarea disfuncționalităților pieței și a sectoarelor cu o finanțare privată insuficientă, noi finanțări comune din partea UE ar trebui să ofere un sprijin eficace diverselor segmente ale industriei tehnologiilor curate, în special IMM-urilor. Ele ar trebui să evite orice denaturare a pieței interne și să contribuie la îmbunătățirea coeziunii economice în întreaga UE. În acest context, CESE subliniază că derogările temporare de la normele privind ajutoarele de stat ar trebui să rămână temporare și, de asemenea, să fie specifice. De asemenea, ar trebui să vizeze recalificarea, formarea și tranziția justă a lucrătorilor, pentru a asigura o bază de competențe adaptată exigențelor viitorului.

| 3.2.6. | CESE este conștient că este greu de obținut finanțare suplimentară din partea UE. Pe termen mediu, ar trebui lansată o dezbatere serioasă cu privire la noile resurse proprii ale UE, și la fondul de suveranitate al UE, separat de negocierile privind următorul CFM. Pe termen scurt, finanțarea disponibilă prin intermediul Fondului pentru inovare EU ETS ar trebui să fie concentrată la începutul perioadei și direcționată către tehnologii revoluționare în sectoarele greu de decarbonizat. |
| --- | --- |

3.2.6.

CESE este conștient că este greu de obținut finanțare suplimentară din partea UE. Pe termen mediu, ar trebui lansată o dezbatere serioasă cu privire la noile resurse proprii ale UE, și la fondul de suveranitate al UE, separat de negocierile privind următorul CFM. Pe termen scurt, finanțarea disponibilă prin intermediul Fondului pentru inovare EU ETS ar trebui să fie concentrată la începutul perioadei și direcționată către tehnologii revoluționare în sectoarele greu de decarbonizat.

3.3.   Piața și lanțurile de aprovizionare

Piața și lanțurile de aprovizionare

| 3.3.1. | În 2021, în cadrul strategiei sale industriale, Comisia Europeană a publicat o listă a „ecosistemelor industriale”. Scopul său este de a înțelege mai bine atât interconexiunile, cât și lacunele de la nivelul structurilor economice și al lanțurilor de aprovizionare ale Europei. În acest context, CESE solicită Comisiei Europene să recunoască interdependențele dintre lanțurile valorice și rolul pe care îl joacă substanțele chimice, materiile prime și, în special, industriile și procesele primare în tranziția către o economie circulară și cu zero emisii nete. Accentul pus pe tehnologiile cu zero emisii nete nu trebuie să conducă la crearea de noi lacune la nivelul lanțurilor de aprovizionare europene din cauza lipsei de concentrare asupra nevoilor altor sectoare, cum ar fi cele mari consumatoare de energie. Dacă preocupările lor, cum ar fi prețurile ridicate la energie, nu sunt abordate, UE riscă să piardă părți importante, poate chiar strategice, ale ecosistemelor industriale. |
| --- | --- |

3.3.1.

În 2021, în cadrul strategiei sale industriale, Comisia Europeană a publicat o listă a „ecosistemelor industriale”. Scopul său este de a înțelege mai bine atât interconexiunile, cât și lacunele de la nivelul structurilor economice și al lanțurilor de aprovizionare ale Europei. În acest context, CESE solicită Comisiei Europene să recunoască interdependențele dintre lanțurile valorice și rolul pe care îl joacă substanțele chimice, materiile prime și, în special, industriile și procesele primare în tranziția către o economie circulară și cu zero emisii nete. Accentul pus pe tehnologiile cu zero emisii nete nu trebuie să conducă la crearea de noi lacune la nivelul lanțurilor de aprovizionare europene din cauza lipsei de concentrare asupra nevoilor altor sectoare, cum ar fi cele mari consumatoare de energie. Dacă preocupările lor, cum ar fi prețurile ridicate la energie, nu sunt abordate, UE riscă să piardă părți importante, poate chiar strategice, ale ecosistemelor industriale.

| 3.3.2. | De asemenea, CESE dorește să sublinieze necesitatea accesului la energie și la materii prime la un preț competitiv. Astfel de politici ar trebui să fie sprijinite prin acorduri comerciale și prin activități de informare la nivel mondial privind materiile prime. În același timp, CESE recunoaște că o cursă globală pentru resursele de materii prime nu este sustenabilă. Prin urmare, Europa ar trebui să găsească modalități de a deveni mai eficientă din punctul de vedere al resurselor și al materialelor prin implementarea pe scară largă a unor măsuri de gestionare a cererii pentru a reduce cererea: proiectare ecologică și circularitate, eficiență energetică, consolidarea durabilității produselor și sprijinirea practicilor și tehnicilor inovatoare specifice. Cu titlu prioritar, CESE solicită efectuarea unui audit pentru a identifica modul în care UE își poate controla și îmbunătăți lanțurile valorice și în care poate evita să devină prea dependentă. |
| --- | --- |

3.3.2.

De asemenea, CESE dorește să sublinieze necesitatea accesului la energie și la materii prime la un preț competitiv. Astfel de politici ar trebui să fie sprijinite prin acorduri comerciale și prin activități de informare la nivel mondial privind materiile prime. În același timp, CESE recunoaște că o cursă globală pentru resursele de materii prime nu este sustenabilă. Prin urmare, Europa ar trebui să găsească modalități de a deveni mai eficientă din punctul de vedere al resurselor și al materialelor prin implementarea pe scară largă a unor măsuri de gestionare a cererii pentru a reduce cererea: proiectare ecologică și circularitate, eficiență energetică, consolidarea durabilității produselor și sprijinirea practicilor și tehnicilor inovatoare specifice. Cu titlu prioritar, CESE solicită efectuarea unui audit pentru a identifica modul în care UE își poate controla și îmbunătăți lanțurile valorice și în care poate evita să devină prea dependentă.

| 3.3.3. | CESE subliniază necesitatea de a construi relații comerciale mai strânse cu țările terțe, avansând lucrările privind acordurile de liber schimb, care ne promovează și valorile, continuând totodată să dezvolte și să utilizeze instrumente de apărare comercială, cum ar fi examinarea măsurilor antidumping sau de contracarare a acțiunilor coercitive, precum și monitorizarea investițiilor străine. |
| --- | --- |

3.3.3.

CESE subliniază necesitatea de a construi relații comerciale mai strânse cu țările terțe, avansând lucrările privind acordurile de liber schimb, care ne promovează și valorile, continuând totodată să dezvolte și să utilizeze instrumente de apărare comercială, cum ar fi examinarea măsurilor antidumping sau de contracarare a acțiunilor coercitive, precum și monitorizarea investițiilor străine.

| 3.3.4. | Accesul la energie și la materii prime la prețuri competitive este esențial pentru menținerea producției industriale și a activităților aferente în UE. Atunci când își dezvoltă competitivitatea, reziliența și influența globală, UE ar trebui să se bazeze pe economia de piață deschisă și pe societățile deschise, drept principalele sale active, și să își reorienteze acțiunile către favorizarea unor condiții esențiale de creare a prosperității și bunăstării. |
| --- | --- |

3.3.4.

Accesul la energie și la materii prime la prețuri competitive este esențial pentru menținerea producției industriale și a activităților aferente în UE. Atunci când își dezvoltă competitivitatea, reziliența și influența globală, UE ar trebui să se bazeze pe economia de piață deschisă și pe societățile deschise, drept principalele sale active, și să își reorienteze acțiunile către favorizarea unor condiții esențiale de creare a prosperității și bunăstării.

3.4.   Îmbunătățirea competențelor pentru crearea de locuri de muncă de calitate în tehnologii cu zero emisii nete

Îmbunătățirea competențelor pentru crearea de locuri de muncă de calitate în tehnologii cu zero emisii nete

| 3.4.1. | CESE sprijină principiul sistemelor eficace de învățare pe tot parcursul vieții și pe cel al unei mai bune anticipări a competențelor necesare pe viitor. În acest context, Comitetul solicită implicarea structurală a partenerilor sociali în academiile planificate pentru industria cu zero emisii nete. În plus, CESE consideră că un cadru de reglementare îmbunătățit pentru recunoașterea comună a calificărilor nu ar trebui să se limiteze la locuri de muncă legate de tehnologiile cu zero emisii nete, ci ar trebui extins la toate sectoarele și competențele. CESE subliniază că industria europeană poate fi sprijinită prin investiții în lucrătorii săi și prin sprijinirea lor, inclusiv prin protejarea ocupării forței de muncă și prin sprijinirea persoanelor aflate în scheme de reducere a activității. |
| --- | --- |

3.4.1.

CESE sprijină principiul sistemelor eficace de învățare pe tot parcursul vieții și pe cel al unei mai bune anticipări a competențelor necesare pe viitor. În acest context, Comitetul solicită implicarea structurală a partenerilor sociali în academiile planificate pentru industria cu zero emisii nete. În plus, CESE consideră că un cadru de reglementare îmbunătățit pentru recunoașterea comună a calificărilor nu ar trebui să se limiteze la locuri de muncă legate de tehnologiile cu zero emisii nete, ci ar trebui extins la toate sectoarele și competențele. CESE subliniază că industria europeană poate fi sprijinită prin investiții în lucrătorii săi și prin sprijinirea lor, inclusiv prin protejarea ocupării forței de muncă și prin sprijinirea persoanelor aflate în scheme de reducere a activității.

| 3.4.2. | CESE este convins că perfecționarea și formarea vor fi necesare pentru a sprijini transformarea. În general, sectoarele cu risc ridicat legate de emisiile ridicate reprezintă o amenințare minoră, dar în unele regiuni europene impactul pe termen scurt ar putea fi devastator. Numai investițiile în îmbunătățirea competențelor, asigurarea accesului la (re)conversie profesională și promovarea diversificării economice către activități mai verzi vor face ca tranziția să poată fi gestionată, făcând posibilă abordarea actualelor piețe tensionate și îmbunătățirea realocării pieței forței de muncă. Nevoile de restructurare pot fi mai bine anticipate și gestionate prin implicarea timpurie a tuturor părților interesate, inclusiv a reprezentanților organizați ai lucrătorilor (2). CESE solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că planul industrial al UE contribuie la crearea de locuri de muncă de calitate, cu condiții de muncă echitabile și o bună remunerare, și să promoveze negocierea colectivă și respectarea contractelor colective de muncă. |
| --- | --- |

3.4.2.

CESE este convins că perfecționarea și formarea vor fi necesare pentru a sprijini transformarea. În general, sectoarele cu risc ridicat legate de emisiile ridicate reprezintă o amenințare minoră, dar în unele regiuni europene impactul pe termen scurt ar putea fi devastator. Numai investițiile în îmbunătățirea competențelor, asigurarea accesului la (re)conversie profesională și promovarea diversificării economice către activități mai verzi vor face ca tranziția să poată fi gestionată, făcând posibilă abordarea actualelor piețe tensionate și îmbunătățirea realocării pieței forței de muncă. Nevoile de restructurare pot fi mai bine anticipate și gestionate prin implicarea timpurie a tuturor părților interesate, inclusiv a reprezentanților organizați ai lucrătorilor (2

| 3.4.3. | În ceea ce privește propunerea de creare a unor academii pentru industria cu zero emisii nete, CESE atrage atenția asupra structurilor existente, bine stabilite, de calificare și de educație profesională din UE, și subliniază că nu există niciun temei juridic pentru introducerea unor astfel de dispoziții în materie de politică de formare (profesională) prin intermediul unui regulament. Proiectul de regulament nu reflectă realitatea din întreprinderi și din statele membre ale UE, iar acest lucru este demonstrat și de faptul că nu se are în vedere implicarea continuă a partenerilor sociali și nici a altor organizații relevante. Prin urmare, CESE susține că aspectele legate de educație și formare din propunerea de regulament ar trebui abordate în cadrul unei recomandări, așa cum se întâmplă în mod obișnuit în acest domeniu de politică, dar solicită instituțiilor UE să implice în mod activ cel puțin partenerii sociali și rețeaua de camere europene în activitățile academiilor pentru industria cu zero emisii nete și ale platformei „Europa cu zero emisii nete”. |
| --- | --- |

3.4.3.

În ceea ce privește propunerea de creare a unor academii pentru industria cu zero emisii nete, CESE atrage atenția asupra structurilor existente, bine stabilite, de calificare și de educație profesională din UE, și subliniază că nu există niciun temei juridic pentru introducerea unor astfel de dispoziții în materie de politică de formare (profesională) prin intermediul unui regulament. Proiectul de regulament nu reflectă realitatea din întreprinderi și din statele membre ale UE, iar acest lucru este demonstrat și de faptul că nu se are în vedere implicarea continuă a partenerilor sociali și nici a altor organizații relevante. Prin urmare, CESE susține că aspectele legate de educație și formare din propunerea de regulament ar trebui abordate în cadrul unei recomandări, așa cum se întâmplă în mod obișnuit în acest domeniu de politică, dar solicită instituțiilor UE să implice în mod activ cel puțin partenerii sociali și rețeaua de camere europene în activitățile academiilor pentru industria cu zero emisii nete și ale platformei „Europa cu zero emisii nete”.

| 3.4.4. | Calculele Comisiei Europene arată că există un potențial semnificativ de creare de locuri de muncă în tehnologia cu zero emisii nete, fiind necesari 180 000 de lucrători în producția de pile de combustie cu hidrogen, 66 000 în producția de energie solară fotovoltaică și 800 000 în producția de baterii. Prin urmare, CESE solicită Comisiei și statelor membre nu numai să sprijine condițiile-cadru pentru dezvoltarea competențelor necesare în cadrul UE, ci și să accelereze și să standardizeze permisele de muncă pentru lucrătorii calificați care provin din afara Uniunii Europene. |
| --- | --- |

3.4.4.

Calculele Comisiei Europene arată că există un potențial semnificativ de creare de locuri de muncă în tehnologia cu zero emisii nete, fiind necesari 180 000 de lucrători în producția de pile de combustie cu hidrogen, 66 000 în producția de energie solară fotovoltaică și 800 000 în producția de baterii. Prin urmare, CESE solicită Comisiei și statelor membre nu numai să sprijine condițiile-cadru pentru dezvoltarea competențelor necesare în cadrul UE, ci și să accelereze și să standardizeze permisele de muncă pentru lucrătorii calificați care provin din afara Uniunii Europene.

3.5.   Inovarea

Inovarea

| 3.5.1. | Capacitatea de inovare este o altă modalitate de a îmbunătăți productivitatea și este esențială pentru dezvoltare, adaptabilitate și reînnoirea întreprinderilor. Pentru succesul UE pe viitor este nevoie de investiții private și publice în cercetare și inovare. Trebuie facilitată cooperarea între întreprinderi, universități și organizații de inovare, ca modalitate practică importantă de a stimula inovarea productivă. Implicarea lucrătorilor poate contribui, de asemenea, în mod pozitiv la realizarea întregului potențial al inovării și al schimbărilor preconizate. |
| --- | --- |

3.5.1.

Capacitatea de inovare este o altă modalitate de a îmbunătăți productivitatea și este esențială pentru dezvoltare, adaptabilitate și reînnoirea întreprinderilor. Pentru succesul UE pe viitor este nevoie de investiții private și publice în cercetare și inovare. Trebuie facilitată cooperarea între întreprinderi, universități și organizații de inovare, ca modalitate practică importantă de a stimula inovarea productivă. Implicarea lucrătorilor poate contribui, de asemenea, în mod pozitiv la realizarea întregului potențial al inovării și al schimbărilor preconizate.

| 3.5.2. | În prezent, cea mai mare parte a finanțării UE este orientată în principal către primele etape ale dezvoltării tehnologice și către adoptarea acestor tehnologii de către utilizatorii din aval. Sprijinul pentru capacitatea de producție și pentru extindere rămâne limitat. CESE consideră că este necesar ca acest lucru să fie rectificat. |
| --- | --- |

3.5.2.

În prezent, cea mai mare parte a finanțării UE este orientată în principal către primele etape ale dezvoltării tehnologice și către adoptarea acestor tehnologii de către utilizatorii din aval. Sprijinul pentru capacitatea de producție și pentru extindere rămâne limitat. CESE consideră că este necesar ca acest lucru să fie rectificat.

| 3.5.3. | CESE recunoaște că relevanța materiilor prime critice pentru activitățile industriale ale UE nu poate fi subliniată îndeajuns. În acest sens, inovarea ar trebui să se concentreze în mod prioritar asupra produselor de substituție, a produselor și a materialelor care pot reduce dependența UE de materii prime și critice la care nu poate avea acces cu ușurință. |
| --- | --- |

3.5.3.

CESE recunoaște că relevanța materiilor prime critice pentru activitățile industriale ale UE nu poate fi subliniată îndeajuns. În acest sens, inovarea ar trebui să se concentreze în mod prioritar asupra produselor de substituție, a produselor și a materialelor care pot reduce dependența UE de materii prime și critice la care nu poate avea acces cu ușurință.

3.6.   Guvernanța

Guvernanța

| 3.6.1. | Capitolul VII din propunerile Actului privind industria cu zero emisii nete (NZIA) instituie o structură, platforma „Europa cu zero emisii nete”, concepută ca organism de referință în cadrul căruia Comisia și statele membre pot discuta, pot face schimb de informații și pot partaja bune practici cu privire la aspecte legate de acest regulament. Cu toate acestea, CESE dorește să sublinieze că Comisia ar trebui să solicite contribuții nu numai din partea experților, ci mai ales din partea reprezentanților industriei cu zero emisii nete și a sindicatelor aferente. CESE salută eforturile pentru o mai bună coordonare. De asemenea, Comitetul ar trebui să fie implicat în platformă, pentru a contribui în mod structural la activitatea sa, ținând cont de opiniile lucrătorilor, a angajatorilor și a societății civile. |
| --- | --- |

3.6.1.

Capitolul VII din propunerile Actului privind industria cu zero emisii nete (NZIA) instituie o structură, platforma „Europa cu zero emisii nete”, concepută ca organism de referință în cadrul căruia Comisia și statele membre pot discuta, pot face schimb de informații și pot partaja bune practici cu privire la aspecte legate de acest regulament. Cu toate acestea, CESE dorește să sublinieze că Comisia ar trebui să solicite contribuții nu numai din partea experților, ci mai ales din partea reprezentanților industriei cu zero emisii nete și a sindicatelor aferente. CESE salută eforturile pentru o mai bună coordonare. De asemenea, Comitetul ar trebui să fie implicat în platformă, pentru a contribui în mod structural la activitatea sa, ținând cont de opiniile lucrătorilor, a angajatorilor și a societății civile.

3.7.   Tehnologiile strategice cu zero emisii nete

Tehnologiile strategice cu zero emisii nete

| 3.7.1. | CESE salută abordarea investițiilor prioritare în tehnologii curate și sprijinirea lor. Cu toate acestea, lista tehnologiilor sprijinite de propunerea Actului privind industria cu zero emisii nete (NZIA) ignoră în mare măsură decarbonizarea industriilor mari consumatoare de energie și dimensiunea circularității. Nu putem atinge obiectivele climatice pentru 2050 fără a construi o economie circulară competitivă: utilizarea deșeurilor, a carbonului captat sau a resurselor regenerabile ca materie primă reprezintă toate modalități viabile de reducere a emisiilor în toate industriile și de reducere a dependenței UE de importurile de materii prime. Prin urmare, CESE solicită legiuitorilor să extindă în consecință lista tehnologiilor strategice cu zero emisii nete. |
| --- | --- |

3.7.1.

CESE salută abordarea investițiilor prioritare în tehnologii curate și sprijinirea lor. Cu toate acestea, lista tehnologiilor sprijinite de propunerea Actului privind industria cu zero emisii nete (NZIA) ignoră în mare măsură decarbonizarea industriilor mari consumatoare de energie și dimensiunea circularității. Nu putem atinge obiectivele climatice pentru 2050 fără a construi o economie circulară competitivă: utilizarea deșeurilor, a carbonului captat sau a resurselor regenerabile ca materie primă reprezintă toate modalități viabile de reducere a emisiilor în toate industriile și de reducere a dependenței UE de importurile de materii prime. Prin urmare, CESE solicită legiuitorilor să extindă în consecință lista tehnologiilor strategice cu zero emisii nete.

| 3.7.2. | CESE sprijină stabilirea unor scopuri și obiective clare pentru capacitatea de producție din Europa, în special a obiectivelor de a acoperi 10 % din extracția mineralelor noastre strategice, cu un angajament ferm de a continua protecția mediului, de a ajunge la 40 % din rafinarea materialelor, inclusiv de a înregistra progrese în capacitatea minieră și, astfel, de a crea o valoare adăugată reală și de a atinge o rată de reciclare de 15 % până în 2030. |
| --- | --- |

3.7.2.

CESE sprijină stabilirea unor scopuri și obiective clare pentru capacitatea de producție din Europa, în special a obiectivelor de a acoperi 10 % din extracția mineralelor noastre strategice, cu un angajament ferm de a continua protecția mediului, de a ajunge la 40 % din rafinarea materialelor, inclusiv de a înregistra progrese în capacitatea minieră și, astfel, de a crea o valoare adăugată reală și de a atinge o rată de reciclare de 15 % până în 2030.

| 3.7.3. | CESE subliniază că există un risc ridicat de creștere a costului de producție, întrucât aproape 25 % din emisii sunt generate de sectoare greu de decarbonizat, ale căror emisii nu vor putea fi reduse la viteza dorită fără a suporta costuri de producție mai mari. Acest lucru ar putea duce la șocuri în aprovizionare și la incapacitatea de a acoperi nevoile pieței. Până la adoptarea noilor tehnologii, este foarte probabilă o creștere a costurilor de producție, ceea ce va cauza carențe și prețuri mai mari care vor fi transferate către alte produse din lanțul valoric. |
| --- | --- |

3.7.3.

CESE subliniază că există un risc ridicat de creștere a costului de producție, întrucât aproape 25 % din emisii sunt generate de sectoare greu de decarbonizat, ale căror emisii nu vor putea fi reduse la viteza dorită fără a suporta costuri de producție mai mari. Acest lucru ar putea duce la șocuri în aprovizionare și la incapacitatea de a acoperi nevoile pieței. Până la adoptarea noilor tehnologii, este foarte probabilă o creștere a costurilor de producție, ceea ce va cauza carențe și prețuri mai mari care vor fi transferate către alte produse din lanțul valoric.

Bruxelles, 13 iulie 2023.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Oliver RÖPKE

---

(1)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2005/29/CE și 2011/83/UE în ceea ce privește consolidarea rolului consumatorilor în vederea tranziției verzi printr-o mai bună protecție împotriva practicilor neloiale și o mai bună informare [COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)] (JO C 443, 22.11.2022, p. 75).

1

(2)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Democrația la locul de muncă” (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției spaniole a Consiliului) (JO C 228, 29.6.2023, p. 43).

2

---