# Euroopa Liidu C 304/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 304 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik28. august 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 304

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik28. august 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2023/C 304/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2023/C 304/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2023/C 304/02 | Kohtuasi C-145/23 P: Puma SE 10. märtsil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 21. detsembri 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-4/22: Puma versus EUIPO – DN Solutions (PUMA) | 2 |
| 2023/C 304/03 | Kohtuasi C-196/23: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Hispaania) 24. märtsil 2023 – CL jt versus DB, FC ja Fondo de Garantía Salarial (FOGASA) õigusjärglane | 2 |
| 2023/C 304/04 | Kohtuasi C-258/23, Imagens Médicas Integradas: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (Portugal) 24. aprillil 2023 – IMI – Imagens Médicas Integradas S.A. versus Autoridade da Concorrência | 3 |
| 2023/C 304/05 | Kohtuasi C-259/23, Synlabhealth II: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (Portugal) 24. aprillil 2023 – Synlabhealth II S.A. versus Autoridade da Concorrência Autoridade da Concorrência | 3 |
| 2023/C 304/06 | Kohtuasi C-260/23, SIBS – Sociedade Gestora de Participações Sociais jt: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (Portugal) 24. aprillil 2023 – SIBS-Sociedade Gestora de Participações Sociais SA jt versus Autoridade da Concorrência | 4 |
| 2023/C 304/07 | Kohtuasi C-292/23: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado Central de Instrucción no 6 de la Audiencia Nacional (Hispaania) 3. mail 2023 – Euroopa Prokuratuur versus I.R.O., F.J.L.R. | 5 |
| 2023/C 304/08 | Kohtuasi C-296/23, dm-drogerie markt: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 10. mail 2023 – Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs eV versus dm-drogerie markt Gmbh & Co.KG | 6 |
| 2023/C 304/09 | Kohtuasi C-313/23, Inspektorat kam Visshia sadeben savet: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 22. mail 2023 – Inspektorat kam Visshia sadeben savet | 6 |
| 2023/C 304/10 | Kohtuasi C-316/23, Inspektorat kam Visshia sadeben savet: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 23. mail 2023 – Inspektorat kam Visshia sadeben savet | 7 |
| 2023/C 304/11 | Kohtuasi C-322/23, Lufoni: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Lecce (Itaalia) 24. mail 2023 – ED versus Ministero dell’Istruzione e del Merito, Istituto Nazionale della Previdenza Sociale (INPS) | 9 |
| 2023/C 304/12 | Kohtuasi C-332/23, Inspektorat kam Visshia sadeben savet: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 25. mail 2023 – Inspektorat kam Visshia sadeben savet | 9 |
| 2023/C 304/13 | Kohtuasi C-338/23, Bravchev: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski gradski sad (Bulgaaria) 30. mail 2023 – Strafverfahren versus M.S.S. jt | 10 |
| 2023/C 304/14 | Kohtuasi C-374/23, Adoreikė: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vilniaus apygardos administracinis teismas (Leedu) 13. juunil 2023 – SR, RB versus Lietuvos Respublika | 11 |
| 2023/C 304/15 | Kohtuasi C-376/23, BALTIC CONTAINER TERMINAL: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Läti) 15. juunil 2023 – SIA BALTIC CONTAINER TERMINALversus Valsts ieņēmumu dienests | 12 |
| 2023/C 304/16 | Kohtuasi C-383/23, ILVA: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vestre Landsret (Taani) 21. juunil 2023 – Anklagemyndigheden versus ILVA A/S | 13 |
| 2023/C 304/17 | Kohtuasi C-442/23: 14. juulil 2023 esitatud hagi – Poola Vabariik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu | 13 |
| 2023/C 304/18 | Kohtuasi C-444/23: 17. juulil 2023 esitatud hagi – Poola Vabariik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu | 15 |
| 2023/C 304/19 | Kohtuasi C-445/23: 17. juulil 2023 esitatud hagi – Poola Vabariik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu | 16 |
| 2023/C 304/20 | Kohtuasi C-448/23: 17. juulil 2023 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik | 17 |
| 2023/C 304/21 | Kohtuasi C-451/23: 18. juulil 2023 esitatud hagi – Poola Vabariik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu | 18 |
| | Üldkohus |
| 2023/C 304/22 | Kohtuasi T-358/20: Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Net Technologies Finland versus REA (Vahekohtuklausel – Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007 – 2013) – Personalikulud – Makstud summade tagastamine – Sisekonsultantide kulude toetuskõlblikkus – Tõendamiskoormis) | 20 |
| 2023/C 304/23 | Kohtuasi T-491/21: Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Ungari versus komisjon (EAGF ja EAFRD – Rahastamisest välja jäetud kulud – Ungari kantud kulud – Topeltrahastamise vältimine – Määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 30 – Rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 28 lõike 1 punkt b – Metsastamistoetus – Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 22 – Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade kasutamise toetus – Määruse (EL) nr 1307/2013 artikkel 43 – Abi kumuleerimine) | 20 |
| 2023/C 304/24 | Kohtuasi T-27/22: Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Innovaciones Cosmético Farmacéuticas versus EUIPO – Benito Oliver (th pharma) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi TH PHARMA taotlus – Varasem riigisisene kujutismärk TH – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b – Varasema kaubamärgi tegelik kasutamine – Määruse 2017/1001 artikli 47 lõiked 2 ja 3) | 21 |
| 2023/C 304/25 | Kohtuasi T-34/22: Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Cunsorziu di i Salamaghji Corsi – Consortium des Charcutiers Corses jt versus komisjon (Kaitstud geograafiline tähis – Kaitstud päritolunimetus – Kaitstud geograafiliste tähiste Jambon sec de l’Île de Beauté, Lonzo de l’Île de Beauté ja Coppa de l’Île de Beauté taotlus – Varasemad kaitstud päritolunimetused Jambon sec de Corse – Prisuttu, Lonzo de Corse – Lonzu ja Coppa de Corse – Coppa di Corsica – Nimetuste sobivus – Seoste tekitamine – Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 lõike 1 punkt a ja artikli 13 lõike 1 punkt b – Komisjoni poolt registreerimistaotluste kontrollimise ulatus – Määruse nr 1151/2012 artikli 50 lõige 1 ja artikli 52 lõige 1 – Hindamisviga) | 22 |
| 2023/C 304/26 | Kohtuasi T-318/21: Üldkohtu 29. juuni 2023. aasta määrus – KF versus EIP (Avalik teenistus – EIP töötajad – Töövõimetuskomitee – Töövõimetuse tunnustamisest keeldumine – Halduskaebuse tagasilükkamine – Samal ajal pooleli olevad kohtuasjad (lis pendens) – Vastuvõetamatus) | 22 |
| 2023/C 304/27 | Kohtuasi T-112/23: Üldkohtu 27. juuni 2023. aasta määrus – Konings versus EUIPO – Manuel Busto Amandi (MAY GOLD) (Euroopa Liidu kaubamärk – Kehtetuks tunnistamise menetlus – Kehtetuks tunnistamise taotluse tagasivõtmine – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 23 |
| 2023/C 304/28 | Kohtuasi T-361/23: 5. juulil 2023 esitatud hagi – Väderstad versus EUIPO (Esituselementide kombinatsiooni asend) | 24 |
| 2023/C 304/29 | Kohtuasi T-362/23: 5. juulil 2023 esitatud hagi – Väderstad versus EUIPO (Esituselementide kombinatsiooni asend) | 24 |
| 2023/C 304/30 | Kohtuasi T-363/23: 5. juulil 2023 esitatud hagi – Väderstad versus EUIPO (Esituselementide kombinatsiooni asend) | 25 |
| 2023/C 304/31 | Kohtuasi T-364/23: 5. juulil 2023 esitatud hagi – Väderstad versus EUIPO (Esituselementide kombinatsiooni asend) | 25 |
| 2023/C 304/32 | Kohtuasi T-365/23: 6. juulil 2023 esitatud hagi – Habitat Barcelona Unión Constructora versus EUIPO – Acomodeo Marketplace (ACOMODEO) | 26 |
| 2023/C 304/33 | Kohtuasi T-378/23: 10. juulil 2023 esitatud hagi – Marcegaglia Specialties versus komisjon | 27 |
| 2023/C 304/34 | Kohtuasi T-379/23: 10. juulil 2023 esitatud hagi – Çolakoğlu Metalurji versus komisjon | 27 |
| 2023/C 304/35 | Kohtuasi T-383/23: 11. juulil 2023 esitatud hagi – Essilor International versus EUIPO – Carl Zeiss Vision (MYOLUX) | 28 |
| 2023/C 304/36 | Kohtuasi T-384/23: 10. juulil 2023 esitatud hagi – OQ versus komisjon | 29 |
| 2023/C 304/37 | Kohtuasi T-395/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Eckes-Granini Group ja International Beer Breweries versus EUIPO – Capri Sun (PRISUN) | 30 |
| 2023/C 304/38 | Kohtuasi T-397/23: 11. juulil 2023 esitatud hagi – Ausnit, Olariu și Asociații versus komisjon | 31 |
| 2023/C 304/39 | Kohtuasi T-730/22: Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta määrus – LG jt versus komisjon | 31 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2023/C 304/02

Kohtuasi C-145/23 P: Puma SE 10. märtsil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 21. detsembri 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-4/22: Puma versus EUIPO – DN Solutions (PUMA)

versus

2

2023/C 304/03

Kohtuasi C-196/23: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Hispaania) 24. märtsil 2023 – CL jt versus DB, FC ja Fondo de Garantía Salarial (FOGASA) õigusjärglane

versus

2

2023/C 304/04

Kohtuasi C-258/23, Imagens Médicas Integradas: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (Portugal) 24. aprillil 2023 – IMI – Imagens Médicas Integradas S.A. versus Autoridade da Concorrência

versus

3

2023/C 304/05

Kohtuasi C-259/23, Synlabhealth II: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (Portugal) 24. aprillil 2023 – Synlabhealth II S.A. versus Autoridade da Concorrência Autoridade da Concorrência

versus

3

2023/C 304/06

Kohtuasi C-260/23, SIBS – Sociedade Gestora de Participações Sociais jt: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (Portugal) 24. aprillil 2023 – SIBS-Sociedade Gestora de Participações Sociais SA jt versus Autoridade da Concorrência

versus

4

2023/C 304/07

Kohtuasi C-292/23: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado Central de Instrucción no 6 de la Audiencia Nacional (Hispaania) 3. mail 2023 – Euroopa Prokuratuur versus I.R.O., F.J.L.R.

o

versus

5

2023/C 304/08

Kohtuasi C-296/23, dm-drogerie markt: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 10. mail 2023 – Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs eV versus dm-drogerie markt Gmbh & Co.KG

versus

6

2023/C 304/09

Kohtuasi C-313/23, Inspektorat kam Visshia sadeben savet: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 22. mail 2023 – Inspektorat kam Visshia sadeben savet

6

2023/C 304/10

Kohtuasi C-316/23, Inspektorat kam Visshia sadeben savet: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 23. mail 2023 – Inspektorat kam Visshia sadeben savet

7

2023/C 304/11

Kohtuasi C-322/23, Lufoni: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Lecce (Itaalia) 24. mail 2023 – ED versus Ministero dell’Istruzione e del Merito, Istituto Nazionale della Previdenza Sociale (INPS)

versus

9

2023/C 304/12

Kohtuasi C-332/23, Inspektorat kam Visshia sadeben savet: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 25. mail 2023 – Inspektorat kam Visshia sadeben savet

9

2023/C 304/13

Kohtuasi C-338/23, Bravchev: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski gradski sad (Bulgaaria) 30. mail 2023 – Strafverfahren versus M.S.S. jt

versus

10

2023/C 304/14

Kohtuasi C-374/23, Adoreikė: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vilniaus apygardos administracinis teismas (Leedu) 13. juunil 2023 – SR, RB versus Lietuvos Respublika

versus

11

2023/C 304/15

Kohtuasi C-376/23, BALTIC CONTAINER TERMINAL: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Läti) 15. juunil 2023 – SIA BALTIC CONTAINER TERMINALversus Valsts ieņēmumu dienests

versus

12

2023/C 304/16

Kohtuasi C-383/23, ILVA: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vestre Landsret (Taani) 21. juunil 2023 – Anklagemyndigheden versus ILVA A/S

versus

13

2023/C 304/17

Kohtuasi C-442/23: 14. juulil 2023 esitatud hagi – Poola Vabariik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

versus

13

2023/C 304/18

Kohtuasi C-444/23: 17. juulil 2023 esitatud hagi – Poola Vabariik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

versus

15

2023/C 304/19

Kohtuasi C-445/23: 17. juulil 2023 esitatud hagi – Poola Vabariik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

versus

16

2023/C 304/20

Kohtuasi C-448/23: 17. juulil 2023 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

versus

17

2023/C 304/21

Kohtuasi C-451/23: 18. juulil 2023 esitatud hagi – Poola Vabariik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

versus

18

Üldkohus

2023/C 304/22

Kohtuasi T-358/20: Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Net Technologies Finland versus REA (Vahekohtuklausel – Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007 – 2013) – Personalikulud – Makstud summade tagastamine – Sisekonsultantide kulude toetuskõlblikkus – Tõendamiskoormis)

versus

20

2023/C 304/23

Kohtuasi T-491/21: Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Ungari versus komisjon (EAGF ja EAFRD – Rahastamisest välja jäetud kulud – Ungari kantud kulud – Topeltrahastamise vältimine – Määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 30 – Rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 28 lõike 1 punkt b – Metsastamistoetus – Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 22 – Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade kasutamise toetus – Määruse (EL) nr 1307/2013 artikkel 43 – Abi kumuleerimine)

versus

20

2023/C 304/24

Kohtuasi T-27/22: Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Innovaciones Cosmético Farmacéuticas versus EUIPO – Benito Oliver (th pharma) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi TH PHARMA taotlus – Varasem riigisisene kujutismärk TH – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b – Varasema kaubamärgi tegelik kasutamine – Määruse 2017/1001 artikli 47 lõiked 2 ja 3)

versus

21

2023/C 304/25

Kohtuasi T-34/22: Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Cunsorziu di i Salamaghji Corsi – Consortium des Charcutiers Corses jt versus komisjon (Kaitstud geograafiline tähis – Kaitstud päritolunimetus – Kaitstud geograafiliste tähiste Jambon sec de l’Île de Beauté, Lonzo de l’Île de Beauté ja Coppa de l’Île de Beauté taotlus – Varasemad kaitstud päritolunimetused Jambon sec de Corse – Prisuttu, Lonzo de Corse – Lonzu ja Coppa de Corse – Coppa di Corsica – Nimetuste sobivus – Seoste tekitamine – Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 lõike 1 punkt a ja artikli 13 lõike 1 punkt b – Komisjoni poolt registreerimistaotluste kontrollimise ulatus – Määruse nr 1151/2012 artikli 50 lõige 1 ja artikli 52 lõige 1 – Hindamisviga)

versus

22

2023/C 304/26

Kohtuasi T-318/21: Üldkohtu 29. juuni 2023. aasta määrus – KF versus EIP (Avalik teenistus – EIP töötajad – Töövõimetuskomitee – Töövõimetuse tunnustamisest keeldumine – Halduskaebuse tagasilükkamine – Samal ajal pooleli olevad kohtuasjad (lis pendens) – Vastuvõetamatus)

versus

22

2023/C 304/27

Kohtuasi T-112/23: Üldkohtu 27. juuni 2023. aasta määrus – Konings versus EUIPO – Manuel Busto Amandi (MAY GOLD) (Euroopa Liidu kaubamärk – Kehtetuks tunnistamise menetlus – Kehtetuks tunnistamise taotluse tagasivõtmine – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

23

2023/C 304/28

Kohtuasi T-361/23: 5. juulil 2023 esitatud hagi – Väderstad versus EUIPO (Esituselementide kombinatsiooni asend)

versus

24

2023/C 304/29

Kohtuasi T-362/23: 5. juulil 2023 esitatud hagi – Väderstad versus EUIPO (Esituselementide kombinatsiooni asend)

versus

24

2023/C 304/30

Kohtuasi T-363/23: 5. juulil 2023 esitatud hagi – Väderstad versus EUIPO (Esituselementide kombinatsiooni asend)

versus

25

2023/C 304/31

Kohtuasi T-364/23: 5. juulil 2023 esitatud hagi – Väderstad versus EUIPO (Esituselementide kombinatsiooni asend)

versus

25

2023/C 304/32

Kohtuasi T-365/23: 6. juulil 2023 esitatud hagi – Habitat Barcelona Unión Constructora versus EUIPO – Acomodeo Marketplace (ACOMODEO)

versus

26

2023/C 304/33

Kohtuasi T-378/23: 10. juulil 2023 esitatud hagi – Marcegaglia Specialties versus komisjon

versus

27

2023/C 304/34

Kohtuasi T-379/23: 10. juulil 2023 esitatud hagi – Çolakoğlu Metalurji versus komisjon

versus

27

2023/C 304/35

Kohtuasi T-383/23: 11. juulil 2023 esitatud hagi – Essilor International versus EUIPO – Carl Zeiss Vision (MYOLUX)

versus

28

2023/C 304/36

Kohtuasi T-384/23: 10. juulil 2023 esitatud hagi – OQ versus komisjon

versus

29

2023/C 304/37

Kohtuasi T-395/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Eckes-Granini Group ja International Beer Breweries versus EUIPO – Capri Sun (PRISUN)

versus

30

2023/C 304/38

Kohtuasi T-397/23: 11. juulil 2023 esitatud hagi – Ausnit, Olariu și Asociații versus komisjon

versus

31

2023/C 304/39

Kohtuasi T-730/22: Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta määrus – LG jt versus komisjon

versus

31

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2023/C 304/01)

Viimane väljaanne

ELT C 296, 21.8.2023

Eelmised väljaanded

ELT C 286, 14.8.2023

ELT C 278, 7.8.2023

ELT C 271, 31.7.2023

ELT C 261, 24.7.2023

ELT C 252, 17.7.2023

ELT C 235, 3.7.2023

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex'is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/2

---

Puma SE 10. märtsil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 21. detsembri 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-4/22: Puma versus EUIPO – DN Solutions (PUMA)

(Kohtuasi C-145/23 P)

(2023/C 304/02)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Puma SE (esindajad: Rechtsanwälte M. Schunke ja P. Trieb)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO), DN Solutions Co. Ltd., varem Doosan Machine Tools Co.Ltd.

Euroopa Kohus (apellatsioonkaebuste menetlusse võtmise üle otsustav koda) otsustas 17. juuli 2023. aasta määrusega jätta apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata ja jätta Puma SE kohtukulud tema enda kanda.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/2

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Hispaania) 24. märtsil 2023 – CL jt versus DB, FC ja Fondo de Garantía Salarial (FOGASA) õigusjärglane

(Kohtuasi C-196/23)

(2023/C 304/03)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Superior de Justicia de Cataluña

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: CL jt

Vastustajad: DB, FC ja Fondo de Garantía Salarial (FOGASA) õigusjärglane

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise (1) kohta artikliga 2 on kooskõlas niisugused Hispaania õigusnormid, mis vastavalt kuninga seadusandliku dekreediga 2/2015 heaks kiidetud 23. oktoobri 2015. aasta töötajate üldseaduse konsolideeritud teksti (Texto refundido de la Ley del Estatuto de los Trabajadores, aprobado por el Real Decreto Legislativo 2/2015) artikli 49 lõike 1 punktile [g] ei sisalda ajavahemikku konsultatsioonideks suurema arvu töölepingu lõpetamise juhtudel füüsilisest isikust tööandja pensionile jäämise tõttu kui see, mis on sätestatud viidatud direktiivi artiklis 1? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise (1) kohta artikliga 2 on kooskõlas niisugused Hispaania õigusnormid, mis vastavalt kuninga seadusandliku dekreediga 2/2015 heaks kiidetud 23. oktoobri 2015. aasta töötajate üldseaduse konsolideeritud teksti (Texto refundido de la Ley del Estatuto de los Trabajadores, aprobado por el Real Decreto Legislativo 2/2015) artikli 49 lõike 1 punktile [g] ei sisalda ajavahemikku konsultatsioonideks suurema arvu töölepingu lõpetamise juhtudel füüsilisest isikust tööandja pensionile jäämise tõttu kui see, mis on sätestatud viidatud direktiivi artiklis 1?

| 2. | Kui vastus sellele küsimusele on eitav, siis kas direktiivil 98/59 on vahetu horisontaalne õigusmõju üksikisikute vahel? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus sellele küsimusele on eitav, siis kas direktiivil 98/59 on vahetu horisontaalne õigusmõju üksikisikute vahel?

---

(1)  EÜT 1998, L 225. lk 16; ELT eriväljaanne 05/03, lk 327.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (Portugal) 24. aprillil 2023 – IMI – Imagens Médicas Integradas S.A. versus Autoridade da Concorrência

(Kohtuasi C-258/23, Imagens Médicas Integradas)

(2023/C 304/04)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: IMI – Imagens Médicas Integradas S.A.

Vastustaja: Autoridade da Concorrência

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas käesolevas asjas analüüsitavad e-posti teel edastatud äridokumendid on „kirjavahetus“ Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 7 tähenduses? |
| --- | --- |

1.

Kas käesolevas asjas analüüsitavad e-posti teel edastatud äridokumendid on „kirjavahetus“ Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 7 tähenduses?

| 2. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 7 on vastuolus selliste äridokumentide äravõtmine, mis on saadud äriühingu juhatuse liikmete ja töötajate vahelisest sidest e-posti teel, kui toimub ELTL artikli 101 (endine EÜ artikkel 81) kohaselt keelatud kokkulepete ja tegevuse uurimine? |
| --- | --- |

2.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 7 on vastuolus selliste äridokumentide äravõtmine, mis on saadud äriühingu juhatuse liikmete ja töötajate vahelisest sidest e-posti teel, kui toimub ELTL artikli 101 (endine EÜ artikkel 81) kohaselt keelatud kokkulepete ja tegevuse uurimine?

| 3. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 7 on vastuolus selliste töödokumentide äravõtmine õigusasutuse, käesoleval juhul prokuratuuri eelneva loa alusel, kelle ülesanne on esindada riiki, kaitsta seaduses määratletud huve, esindada riiklikku süüdistust seaduslikkuse põhimõtte alusel ja kaitsta vastavalt põhiseadusele demokraatlikku õigusriiki ning kes tegutseb teistest kesk-, piirkondliku või kohaliku võimu organitest sõltumatult? |
| --- | --- |

3.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 7 on vastuolus selliste töödokumentide äravõtmine õigusasutuse, käesoleval juhul prokuratuuri eelneva loa alusel, kelle ülesanne on esindada riiki, kaitsta seaduses määratletud huve, esindada riiklikku süüdistust seaduslikkuse põhimõtte alusel ja kaitsta vastavalt põhiseadusele demokraatlikku õigusriiki ning kes tegutseb teistest kesk-, piirkondliku või kohaliku võimu organitest sõltumatult?

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (Portugal) 24. aprillil 2023 – Synlabhealth II S.A. versus Autoridade da Concorrência Autoridade da Concorrência

(Kohtuasi C-259/23, Synlabhealth II)

(2023/C 304/05)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Synlabhealth II S.A.

Vastustaja: Autoridade da Concorrência

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas käesolevas asjas analüüsitavad e-posti teel edastatud äridokumendid on „kirjavahetus“ Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 7 tähenduses? |
| --- | --- |

1.

Kas käesolevas asjas analüüsitavad e-posti teel edastatud äridokumendid on „kirjavahetus“ Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 7 tähenduses?

| 2. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 7 on vastuolus selliste äridokumentide äravõtmine, mis on saadud äriühingu juhatuse liikmete ja töötajate vahelisest sidest e-posti teel, kui toimub ELTL artikli 101 (endine EÜ artikkel 81) kohaselt keelatud kokkulepete ja tegevuse uurimine? |
| --- | --- |

2.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 7 on vastuolus selliste äridokumentide äravõtmine, mis on saadud äriühingu juhatuse liikmete ja töötajate vahelisest sidest e-posti teel, kui toimub ELTL artikli 101 (endine EÜ artikkel 81) kohaselt keelatud kokkulepete ja tegevuse uurimine?

| 3. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 7 on vastuolus selliste töödokumentide äravõtmine õigusasutuse, käesoleval juhul prokuratuuri eelneva loa alusel, kelle ülesanne on esindada riiki, kaitsta seaduses määratletud huve, esindada riiklikku süüdistust seaduslikkuse põhimõtte alusel ja kaitsta vastavalt põhiseadusele demokraatlikku õigusriiki ning kes tegutseb teistest kesk-, piirkondliku või kohaliku võimu organitest sõltumatult? |
| --- | --- |

3.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 7 on vastuolus selliste töödokumentide äravõtmine õigusasutuse, käesoleval juhul prokuratuuri eelneva loa alusel, kelle ülesanne on esindada riiki, kaitsta seaduses määratletud huve, esindada riiklikku süüdistust seaduslikkuse põhimõtte alusel ja kaitsta vastavalt põhiseadusele demokraatlikku õigusriiki ning kes tegutseb teistest kesk-, piirkondliku või kohaliku võimu organitest sõltumatult?

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (Portugal) 24. aprillil 2023 – SIBS-Sociedade Gestora de Participações Sociais SA jt versus Autoridade da Concorrência

(Kohtuasi C-260/23, SIBS – Sociedade Gestora de Participações Sociais jt)

(2023/C 304/06)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: SIBS-Sociedade Gestora de Participações Sociais SA, SIBS, Cartões – Produção e Processamento de Cartões SA, SIBS Processos – Serviços Interbancários de Processamento SA, SIBS International SA, SIBS Pagamentos SA, SIBS Gest SA, SIBS Forward Payment Solutions SA, SIBS MB SA

Vastustaja: Autoridade da Concorrência

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas käesolevas asjas analüüsitavad e-posti teel edastatud äridokumendid on „kirjavahetus“ Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 7 tähenduses? |
| --- | --- |

1.

Kas käesolevas asjas analüüsitavad e-posti teel edastatud äridokumendid on „kirjavahetus“ Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 7 tähenduses?

| 2. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 7 on vastuolus selliste äridokumentide äravõtmine, mis on saadud äriühingu juhatuse liikmete ja töötajate vahelisest sidest e-posti teel, kui toimub ELTL artikli 102 (endine EÜ artikkel 82) kohaselt keelatud kokkulepete ja tegevuse uurimine? |
| --- | --- |

2.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 7 on vastuolus selliste äridokumentide äravõtmine, mis on saadud äriühingu juhatuse liikmete ja töötajate vahelisest sidest e-posti teel, kui toimub ELTL artikli 102 (endine EÜ artikkel 82) kohaselt keelatud kokkulepete ja tegevuse uurimine?

| 3. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 7 on vastuolus selliste töödokumentide äravõtmine õigusasutuse, käesoleval juhul prokuratuuri eelneva loa alusel, kelle ülesanne on esindada riiki, kaitsta seaduses määratletud huve, esindada riiklikku süüdistust seaduslikkuse põhimõtte alusel ja kaitsta vastavalt põhiseadusele demokraatlikku õigusriiki ning kes tegutseb teistest kesk-, piirkondliku või kohaliku võimu organitest sõltumatult? |
| --- | --- |

3.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 7 on vastuolus selliste töödokumentide äravõtmine õigusasutuse, käesoleval juhul prokuratuuri eelneva loa alusel, kelle ülesanne on esindada riiki, kaitsta seaduses määratletud huve, esindada riiklikku süüdistust seaduslikkuse põhimõtte alusel ja kaitsta vastavalt põhiseadusele demokraatlikku õigusriiki ning kes tegutseb teistest kesk-, piirkondliku või kohaliku võimu organitest sõltumatult?

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado Central de Instrucción no 6 de la Audiencia Nacional (Hispaania) 3. mail 2023 – Euroopa Prokuratuur versus I.R.O., F.J.L.R.

(Kohtuasi C-292/23)

(2023/C 304/07)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Juzgado Central de Instrucción no 6 de la Audiencia Nacional

Põhikohtuasja pooled

Süüdistaja: Euroopa Prokuratuur

Kahtlustatavad: I.R.O. ja F.J.L.R.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse 2017/1939 (1) artikli 42 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune riigisisene õigusnorm nagu 1. juuli 2021. aasta konstitutsioonilise seaduse 9/2021 artikkel 90, mis välistab kohtuliku kontrolli alt Euroopa Prokuratuuri menetlustoimingu, mis tekitab õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele (välja toodud tähenduses), nagu Euroopa delegaatprokuröri otsus 2. veebruari 2023. aasta määruses, millega kutsutakse tunnistajaid ütlusi andma? |
| --- | --- |

1.

Kas määruse 2017/1939 (1) artikli 42 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune riigisisene õigusnorm nagu 1. juuli 2021. aasta konstitutsioonilise seaduse 9/2021 artikkel 90, mis välistab kohtuliku kontrolli alt Euroopa Prokuratuuri menetlustoimingu, mis tekitab õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele (välja toodud tähenduses), nagu Euroopa delegaatprokuröri otsus 2. veebruari 2023. aasta määruses, millega kutsutakse tunnistajaid ütlusi andma?

| 2. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 6 ja 48 ja direktiivi (EL) 2016/343 (2) artiklit 7 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugune riigisisene õigusnorm nagu 1. juuli 2021. aasta konstitutsioonilise seaduse 9/2021 artikkel 90, koostoimes artikli 42 lõigetega 1 ja 3 ning artikliga 43, mis välistab kohtuliku kontrolli alt Euroopa Prokuratuuri menetlustoimingu, mis tekitab õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele, nagu Euroopa delegaatprokuröri otsus kutsuda tunnistajaid ütlusi andma, millest tuleneb mõistlik eeldus uuritavates süütegudes osalemise kohta? |
| --- | --- |

2.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 6 ja 48 ja direktiivi (EL) 2016/343 (2) artiklit 7 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugune riigisisene õigusnorm nagu 1. juuli 2021. aasta konstitutsioonilise seaduse 9/2021 artikkel 90, koostoimes artikli 42 lõigetega 1 ja 3 ning artikliga 43, mis välistab kohtuliku kontrolli alt Euroopa Prokuratuuri menetlustoimingu, mis tekitab õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele, nagu Euroopa delegaatprokuröri otsus kutsuda tunnistajaid ütlusi andma, millest tuleneb mõistlik eeldus uuritavates süütegudes osalemise kohta?

| 3. | Kas ELL artikli 19 lõike 1 esimest lõiku ja ELTL artikli 86 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugune kohtuliku kontrolli kord nagu on ette nähtud konstitutsioonilise seaduse 9/2021 artiklites 90 ja 91 seoses Euroopa delegaatprokuröride aktidega, mis on tehtud konstitutsioonilise seaduse 9/2021 artikli 42 lõike 1 ja artikli 43 kohaldamisalas, mis välistavad kohtuliku kontrolli alt Euroopa delegaatprokuröri tema uurimispädevuse teostamise raames tehtud toimingu, ja millel puudub võrdväärne seos riigisiseste menetlusnormidega, mis käsitlevad eeluurimiskohtuniku tema uurimispädevuse teostamise raames tehtud otsuste vaidlustamist? |
| --- | --- |

3.

Kas ELL artikli 19 lõike 1 esimest lõiku ja ELTL artikli 86 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugune kohtuliku kontrolli kord nagu on ette nähtud konstitutsioonilise seaduse 9/2021 artiklites 90 ja 91 seoses Euroopa delegaatprokuröride aktidega, mis on tehtud konstitutsioonilise seaduse 9/2021 artikli 42 lõike 1 ja artikli 43 kohaldamisalas, mis välistavad kohtuliku kontrolli alt Euroopa delegaatprokuröri tema uurimispädevuse teostamise raames tehtud toimingu, ja millel puudub võrdväärne seos riigisiseste menetlusnormidega, mis käsitlevad eeluurimiskohtuniku tema uurimispädevuse teostamise raames tehtud otsuste vaidlustamist?

| 4. | Kas ELL artiklit 2, milles on sätestatud õigusriigile omased väärtused, millel liit rajaneb, koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 tunnustatud õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile ja kõikide tagatistega menetlusele ning ELL artikli 19 lõike 1 teises lõigus ette nähtud tulemuslikkuse põhimõttega, tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus Euroopa delegaatprokuröride aktide kohtuliku kontrolli kord, milles on nende aktide vaidlustamise võimalused piiratud niisuguse juhtumite ammendava loeteluga nagu see, mis on ette nähtud konstitutsioonilise seaduse 9/2021 artiklites 90 ja 91? |
| --- | --- |

4.

Kas ELL artiklit 2, milles on sätestatud õigusriigile omased väärtused, millel liit rajaneb, koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 tunnustatud õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile ja kõikide tagatistega menetlusele ning ELL artikli 19 lõike 1 teises lõigus ette nähtud tulemuslikkuse põhimõttega, tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus Euroopa delegaatprokuröride aktide kohtuliku kontrolli kord, milles on nende aktide vaidlustamise võimalused piiratud niisuguse juhtumite ammendava loeteluga nagu see, mis on ette nähtud konstitutsioonilise seaduse 9/2021 artiklites 90 ja 91?

---

(1)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT 2017, L 283, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (ELT 2016, L 65, lk 1).

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 10. mail 2023 – Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs eV versus dm-drogerie markt Gmbh & Co.KG

(Kohtuasi C-296/23, dm-drogerie markt)

(2023/C 304/08)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs eV

Vastustaja kassatsioonimenetluses: dm-drogerie markt Gmbh & Co.KG

Eelotsuse küsimus

Kas „muud samalaadsed märkused“ määruse (EL) nr 528/2012 (1) artikli 72 lõike 3 teise lause tähenduses on ainult sellised reklaamis sisalduvad märkused, mis samamoodi nagu viidatud sättes sõnaselgelt loetletud mõisted tunnistavad biotsiidi omadused seoses selle mõjuga inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale või seoses selle tõhususega üldistavalt kahjutuks, või hõlmavad „muud samalaadsed märkused“ kõiki mõisteid, millel on biotsiidi omadusi seoses toote mõjuga inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale või seoses toote tõhususega samasugune kahjutuks tunnistav sisu nagu loetletud mõistetel, mis ei pea aga tingimata olema üldistav nagu loetletud mõistete puhul?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT 2012, L 167, lk 1).

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 22. mail 2023 – Inspektorat kam Visshia sadeben savet

(Kohtuasi C-313/23, Inspektorat kam Visshia sadeben savet)

(2023/C 304/09)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sofiyski rayonen sad

Põhikohtuasja pooled

Taotleja: Inspektorat kam Visshia sadeben savet

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas [Euroopa Liidu lepingu] artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teise lõiguga tuleb tõlgendada nii, et iseenesest või teatud tingimustel rikutakse liikmesriikide kohustust tagada tõhusad õiguskaitsevahendid sõltumatuks kohtulikuks kontrolliks, kui niisuguse asutuse volitusi, kes võib määrata kohtunikele distsiplinaarkaristusi ja kellel on õigus koguda andmeid nende vara kohta, pikendatakse määramata ajaks pärast põhiseadusega kindlaks määratud ametiaja lõppu? Kui selline volituste pikendamine on lubatud, siis millistel tingimustel? |
| --- | --- |

1.

Kas [Euroopa Liidu lepingu] artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teise lõiguga tuleb tõlgendada nii, et iseenesest või teatud tingimustel rikutakse liikmesriikide kohustust tagada tõhusad õiguskaitsevahendid sõltumatuks kohtulikuks kontrolliks, kui niisuguse asutuse volitusi, kes võib määrata kohtunikele distsiplinaarkaristusi ja kellel on õigus koguda andmeid nende vara kohta, pikendatakse määramata ajaks pärast põhiseadusega kindlaks määratud ametiaja lõppu? Kui selline volituste pikendamine on lubatud, siis millistel tingimustel?

| 2. | Kas [...] 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise [...] kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1) (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) artikli 2 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et kohtunike ja prokuröride vara kontrollimise eesmärgil toimuv pangasaladuse avaldamine ja seejärel avalikult teatavaks tegemine on muu kui liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluv tegevus? Kas vastus on teistsugune, kui see tegevus hõlmab ka kohtunike ja prokuröride nende pereliikmete andmete avalikustamist, kes ise ei ole kohtunikud ja prokurörid? |
| --- | --- |

2.

Kas [...] 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise [...] kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1) (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) artikli 2 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et kohtunike ja prokuröride vara kontrollimise eesmärgil toimuv pangasaladuse avaldamine ja seejärel avalikult teatavaks tegemine on muu kui liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluv tegevus? Kas vastus on teistsugune, kui see tegevus hõlmab ka kohtunike ja prokuröride nende pereliikmete andmete avalikustamist, kes ise ei ole kohtunikud ja prokurörid?

| 3. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 4 punkti 7 tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid või vahendid ning on seega „vastutav töötleja“ seoses isikuandmete töötlemisega? |
| --- | --- |

3.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 4 punkti 7 tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid või vahendid ning on seega „vastutav töötleja“ seoses isikuandmete töötlemisega?

| 4. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ja kolmandale küsimusele vastatakse eitavalt, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artiklit 51 tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, vastutab kõnealuse määruse [kohaldamise] järelevalve eest ja on seega nende andmetega seoses „järelevalveasutus“? |
| --- | --- |

4.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ja kolmandale küsimusele vastatakse eitavalt, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artiklit 51 tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, vastutab kõnealuse määruse [kohaldamise] järelevalve eest ja on seega nende andmetega seoses „järelevalveasutus“?

| 5. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ja kolmandale või neljandale küsimusele vastatakse jaatavalt, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 32 lõike 1 punkti b või artikli 57 lõike 1 punkti a tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, on juhul, kui on olemas teave, et asutus, kellele andmetega tutvumise luba peaks antama, on varem toime pandud isikuandmete kaitsega seotud rikkumise, kohustatud hankima teavet isikuandmete kaitseks võetud meetmete kohta ja nende meetmete kohasust andmetega tutvumise loa andmisel arvesse võtma? |
| --- | --- |

5.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ja kolmandale või neljandale küsimusele vastatakse jaatavalt, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 32 lõike 1 punkti b või artikli 57 lõike 1 punkti a tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, on juhul, kui on olemas teave, et asutus, kellele andmetega tutvumise luba peaks antama, on varem toime pandud isikuandmete kaitsega seotud rikkumise, kohustatud hankima teavet isikuandmete kaitseks võetud meetmete kohta ja nende meetmete kohasust andmetega tutvumise loa andmisel arvesse võtma?

| 6. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ning olenemata kolmandale ja neljandale küsimusele antavast vastusest tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 79 lõiget 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tõlgendada nii, et kui liikmesriigi riigisiseses õiguses on sätestatud, et teatavat liiki andmeid võib avalikustada ainult kohtu loal, peab loa andmiseks pädev kohus tagama omal algatusel õiguskaitse isikutele, kelle andmed avalikustatakse, nõudes, et andmetega tutvumise luba taotlenud asutus, kelle kohta on teada, et ta on varem toime pannud isikuandmete kaitsega seotud rikkumisi, esitaks teavet isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 33 lõike 3 punkti d kohaselt võetud meetmete ja nende tõhusa kohaldamise kohta? |
| --- | --- |

6.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ning olenemata kolmandale ja neljandale küsimusele antavast vastusest tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 79 lõiget 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tõlgendada nii, et kui liikmesriigi riigisiseses õiguses on sätestatud, et teatavat liiki andmeid võib avalikustada ainult kohtu loal, peab loa andmiseks pädev kohus tagama omal algatusel õiguskaitse isikutele, kelle andmed avalikustatakse, nõudes, et andmetega tutvumise luba taotlenud asutus, kelle kohta on teada, et ta on varem toime pannud isikuandmete kaitsega seotud rikkumisi, esitaks teavet isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 33 lõike 3 punkti d kohaselt võetud meetmete ja nende tõhusa kohaldamise kohta?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016, L 119, lk 1).

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 23. mail 2023 – Inspektorat kam Visshia sadeben savet

(Kohtuasi C-316/23, Inspektorat kam Visshia sadeben savet)

(2023/C 304/10)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sofiyski rayonen sad

Põhikohtuasja pooled

Taotleja: Inspektorat kam Visshia sadeben savet

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas [Euroopa Liidu lepingu] artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teise lõiguga tuleb tõlgendada nii, et iseenesest või teatud tingimustel rikutakse liikmesriikide kohustust tagada tõhusad õiguskaitsevahendid sõltumatuks kohtulikuks kontrolliks, kui niisuguse asutuse volitusi, kes võib määrata kohtunikele distsiplinaarkaristusi ja kellel on õigus koguda andmeid nende vara kohta, pikendatakse määramata ajaks pärast põhiseadusega kindlaks määratud ametiaja lõppu? Kui selline volituste pikendamine on lubatud, siis millistel tingimustel? |
| --- | --- |

1.

Kas [Euroopa Liidu lepingu] artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teise lõiguga tuleb tõlgendada nii, et iseenesest või teatud tingimustel rikutakse liikmesriikide kohustust tagada tõhusad õiguskaitsevahendid sõltumatuks kohtulikuks kontrolliks, kui niisuguse asutuse volitusi, kes võib määrata kohtunikele distsiplinaarkaristusi ja kellel on õigus koguda andmeid nende vara kohta, pikendatakse määramata ajaks pärast põhiseadusega kindlaks määratud ametiaja lõppu? Kui selline volituste pikendamine on lubatud, siis millistel tingimustel?

| 2. | Kas [...] 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise [...] kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1) (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) artikli 2 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et kohtunike ja prokuröride vara kontrollimise eesmärgil toimuv pangasaladuse avaldamine ja seejärel avalikult teatavaks tegemine on muu kui liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluv tegevus? Kas vastus on teistsugune, kui see tegevus hõlmab ka kohtunike ja prokuröride nende pereliikmete andmete avalikustamist, kes ise ei ole kohtunikud ja prokurörid? |
| --- | --- |

2.

Kas [...] 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise [...] kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1) (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) artikli 2 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et kohtunike ja prokuröride vara kontrollimise eesmärgil toimuv pangasaladuse avaldamine ja seejärel avalikult teatavaks tegemine on muu kui liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluv tegevus? Kas vastus on teistsugune, kui see tegevus hõlmab ka kohtunike ja prokuröride nende pereliikmete andmete avalikustamist, kes ise ei ole kohtunikud ja prokurörid?

| 3. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 4 punkti 7 tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid või vahendid ning on seega „vastutav töötleja“ seoses isikuandmete töötlemisega? |
| --- | --- |

3.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 4 punkti 7 tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid või vahendid ning on seega „vastutav töötleja“ seoses isikuandmete töötlemisega?

| 4. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ja kolmandale küsimusele vastatakse eitavalt, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artiklit 51 tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, vastutab kõnealuse määruse [kohaldamise] järelevalve eest ja on seega nende andmetega seoses „järelevalveasutus“? |
| --- | --- |

4.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ja kolmandale küsimusele vastatakse eitavalt, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artiklit 51 tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, vastutab kõnealuse määruse [kohaldamise] järelevalve eest ja on seega nende andmetega seoses „järelevalveasutus“?

| 5. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ja kolmandale või neljandale küsimusele vastatakse jaatavalt, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 32 lõike 1 punkti b või artikli 57 lõike 1 punkti a tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, on juhul, kui on olemas teave, et asutus, kellele andmetega tutvumise luba peaks antama, on varem toime pandud isikuandmete kaitsega seotud rikkumise, kohustatud hankima teavet isikuandmete kaitseks võetud meetmete kohta ja nende meetmete kohasust andmetega tutvumise loa andmisel arvesse võtma? |
| --- | --- |

5.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ja kolmandale või neljandale küsimusele vastatakse jaatavalt, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 32 lõike 1 punkti b või artikli 57 lõike 1 punkti a tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, on juhul, kui on olemas teave, et asutus, kellele andmetega tutvumise luba peaks antama, on varem toime pandud isikuandmete kaitsega seotud rikkumise, kohustatud hankima teavet isikuandmete kaitseks võetud meetmete kohta ja nende meetmete kohasust andmetega tutvumise loa andmisel arvesse võtma?

| 6. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ning olenemata kolmandale ja neljandale küsimusele antavast vastusest tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 79 lõiget 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tõlgendada nii, et kui liikmesriigi riigisiseses õiguses on sätestatud, et teatavat liiki andmeid võib avalikustada ainult kohtu loal, peab loa andmiseks pädev kohus tagama omal algatusel õiguskaitse isikutele, kelle andmed avalikustatakse, nõudes, et andmetega tutvumise luba taotlenud asutus, kelle kohta on teada, et ta on varem toime pannud isikuandmete kaitsega seotud rikkumisi, esitaks teavet isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 33 lõike 3 punkti d kohaselt võetud meetmete ja nende tõhusa kohaldamise kohta? |
| --- | --- |

6.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ning olenemata kolmandale ja neljandale küsimusele antavast vastusest tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 79 lõiget 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tõlgendada nii, et kui liikmesriigi riigisiseses õiguses on sätestatud, et teatavat liiki andmeid võib avalikustada ainult kohtu loal, peab loa andmiseks pädev kohus tagama omal algatusel õiguskaitse isikutele, kelle andmed avalikustatakse, nõudes, et andmetega tutvumise luba taotlenud asutus, kelle kohta on teada, et ta on varem toime pannud isikuandmete kaitsega seotud rikkumisi, esitaks teavet isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 33 lõike 3 punkti d kohaselt võetud meetmete ja nende tõhusa kohaldamise kohta?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016, L 119, lk 1).

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Lecce (Itaalia) 24. mail 2023 – ED versus Ministero dell’Istruzione e del Merito, Istituto Nazionale della Previdenza Sociale (INPS)

(Kohtuasi C-322/23, Lufoni (1))

(2023/C 304/11)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Lecce

Põhikohtuasja pooled

Hageja: ED

Kostjad: Ministero dell’Istruzione e del Merito, Istituto Nazionale della Previdenza Sociale (INPS)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 1999/70 (2) [raamkokkuleppe] klausliga 4 on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid nagu dekreetseaduse nr 297/1994 artiklid 485 ja 489, seaduse nr 124/99 artikli 11 lõige 14 ja presidendi dekreedi nr 399/88 artikli 4 lõige 3, mis näevad ette, et arvestades seaduse nr 399/88 artikli 11 lõiget 14, võetakse teenistusse astumisele eelneva teenistusstaaži arvutamisel arvesse ainult nelja esimest aastat täies ulatuses ning järgnevate aastate puhul arvestatakse 2/3 õiguslikel ja majanduslikel eesmärkidel ja ülejäänud kolmandikku ainult majanduslikel eesmärkidel ning pärast teatud teenistusaja saavutamist, nagu on ette nähtud presidendi dekreedi nr 399/88 artikli 4 lõikes 3? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 1999/70 (2) [raamkokkuleppe] klausliga 4 on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid nagu dekreetseaduse nr 297/1994 artiklid 485 ja 489, seaduse nr 124/99 artikli 11 lõige 14 ja presidendi dekreedi nr 399/88 artikli 4 lõige 3, mis näevad ette, et arvestades seaduse nr 399/88 artikli 11 lõiget 14, võetakse teenistusse astumisele eelneva teenistusstaaži arvutamisel arvesse ainult nelja esimest aastat täies ulatuses ning järgnevate aastate puhul arvestatakse 2/3 õiguslikel ja majanduslikel eesmärkidel ja ülejäänud kolmandikku ainult majanduslikel eesmärkidel ning pärast teatud teenistusaja saavutamist, nagu on ette nähtud presidendi dekreedi nr 399/88 artikli 4 lõikes 3?

| 2. | Kas riigisisene kohus peab igal juhul direktiivi 1999/70 [raamkokkuleppe] klausli 4 kohase diskrimineerimise olemasolu hindamisel võtma arvesse ainult teenistusse astumisele eelnevat teenistusstaaži, mida tunnustatakse teenistusse astumise ajal, või peab ta vastupidi võtma arvesse kogu seda teenistusstaaži käsitlevate õigusnormide kogumit ja seega ka neid eeskirju, mis näevad teenistusse astumisele järgnevatel perioodidel ette teenistusstaaži täieliku taastamise üksnes majanduslikel eesmärkidel? |
| --- | --- |

2.

Kas riigisisene kohus peab igal juhul direktiivi 1999/70 [raamkokkuleppe] klausli 4 kohase diskrimineerimise olemasolu hindamisel võtma arvesse ainult teenistusse astumisele eelnevat teenistusstaaži, mida tunnustatakse teenistusse astumise ajal, või peab ta vastupidi võtma arvesse kogu seda teenistusstaaži käsitlevate õigusnormide kogumit ja seega ka neid eeskirju, mis näevad teenistusse astumisele järgnevatel perioodidel ette teenistusstaaži täieliku taastamise üksnes majanduslikel eesmärkidel?

---

(1)  Käesoleva kohtuasja nimi on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetluspoole tegelikule nimele.

(2)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (EÜT 1999, L 175, lk 43; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368).

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 25. mail 2023 – Inspektorat kam Visshia sadeben savet

(Kohtuasi C-332/23, Inspektorat kam Visshia sadeben savet)

(2023/C 304/12)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sofiyski rayonen sad

Põhikohtuasja pooled

Taotleja: Inspektorat kam Visshia sadeben savet

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas [Euroopa Liidu lepingu] artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teise lõiguga tuleb tõlgendada nii, et iseenesest või teatud tingimustel rikutakse liikmesriikide kohustust tagada tõhusad õiguskaitsevahendid sõltumatuks kohtulikuks kontrolliks, kui niisuguse asutuse volitusi, kes võib määrata kohtunikele distsiplinaarkaristusi ja kellel on õigus koguda andmeid nende vara kohta, pikendatakse määramata ajaks pärast põhiseadusega kindlaks määratud ametiaja lõppu? Kui selline volituste pikendamine on lubatud, siis millistel tingimustel? |
| --- | --- |

1.

Kas [Euroopa Liidu lepingu] artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teise lõiguga tuleb tõlgendada nii, et iseenesest või teatud tingimustel rikutakse liikmesriikide kohustust tagada tõhusad õiguskaitsevahendid sõltumatuks kohtulikuks kontrolliks, kui niisuguse asutuse volitusi, kes võib määrata kohtunikele distsiplinaarkaristusi ja kellel on õigus koguda andmeid nende vara kohta, pikendatakse määramata ajaks pärast põhiseadusega kindlaks määratud ametiaja lõppu? Kui selline volituste pikendamine on lubatud, siis millistel tingimustel?

| 2. | Kas [...] 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise [...] kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1) (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) artikli 2 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et kohtunike ja prokuröride vara kontrollimise eesmärgil toimuv pangasaladuse avaldamine ja seejärel avalikult teatavaks tegemine on muu kui liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluv tegevus? Kas vastus on teistsugune, kui see tegevus hõlmab ka kohtunike ja prokuröride nende pereliikmete andmete avalikustamist, kes ise ei ole kohtunikud ja prokurörid? |
| --- | --- |

2.

Kas [...] 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise [...] kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1) (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) artikli 2 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et kohtunike ja prokuröride vara kontrollimise eesmärgil toimuv pangasaladuse avaldamine ja seejärel avalikult teatavaks tegemine on muu kui liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluv tegevus? Kas vastus on teistsugune, kui see tegevus hõlmab ka kohtunike ja prokuröride nende pereliikmete andmete avalikustamist, kes ise ei ole kohtunikud ja prokurörid?

| 3. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 4 punkti 7 tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid või vahendid ning on seega „vastutav töötleja“ seoses isikuandmete töötlemisega? |
| --- | --- |

3.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 4 punkti 7 tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid või vahendid ning on seega „vastutav töötleja“ seoses isikuandmete töötlemisega?

| 4. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ja kolmandale küsimusele vastatakse eitavalt, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artiklit 51 tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, vastutab kõnealuse määruse [kohaldamise] järelevalve eest ja on seega nende andmetega seoses „järelevalveasutus“? |
| --- | --- |

4.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ja kolmandale küsimusele vastatakse eitavalt, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artiklit 51 tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, vastutab kõnealuse määruse [kohaldamise] järelevalve eest ja on seega nende andmetega seoses „järelevalveasutus“?

| 5. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ja kolmandale või neljandale küsimusele vastatakse jaatavalt, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 32 lõike 1 punkti b või artikli 57 lõike 1 punkti a tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, on juhul, kui on olemas teave, et asutus, kellele andmetega tutvumise luba peaks antama, on varem toime pandud isikuandmete kaitsega seotud rikkumise, kohustatud hankima teavet isikuandmete kaitseks võetud meetmete kohta ja nende meetmete kohasust andmetega tutvumise loa andmisel arvesse võtma? |
| --- | --- |

5.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ja kolmandale või neljandale küsimusele vastatakse jaatavalt, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 32 lõike 1 punkti b või artikli 57 lõike 1 punkti a tõlgendada nii, et kohtuasutus, kes annab teisele riigiasutusele loa tutvuda kohtunike ja prokuröride ning nende pereliikmete pangakonto saldode andmetega, on juhul, kui on olemas teave, et asutus, kellele andmetega tutvumise luba peaks antama, on varem toime pandud isikuandmete kaitsega seotud rikkumise, kohustatud hankima teavet isikuandmete kaitseks võetud meetmete kohta ja nende meetmete kohasust andmetega tutvumise loa andmisel arvesse võtma?

| 6. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ning olenemata kolmandale ja neljandale küsimusele antavast vastusest tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 79 lõiget 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tõlgendada nii, et kui liikmesriigi riigisiseses õiguses on sätestatud, et teatavat liiki andmeid võib avalikustada ainult kohtu loal, peab loa andmiseks pädev kohus tagama omal algatusel õiguskaitse isikutele, kelle andmed avalikustatakse, nõudes, et andmetega tutvumise luba taotlenud asutus, kelle kohta on teada, et ta on varem toime pannud isikuandmete kaitsega seotud rikkumisi, esitaks teavet isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 33 lõike 3 punkti d kohaselt võetud meetmete ja nende tõhusa kohaldamise kohta? |
| --- | --- |

6.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse nii, et liidu õigus on kohaldatav, ning olenemata kolmandale ja neljandale küsimusele antavast vastusest tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 79 lõiget 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tõlgendada nii, et kui liikmesriigi riigisiseses õiguses on sätestatud, et teatavat liiki andmeid võib avalikustada ainult kohtu loal, peab loa andmiseks pädev kohus tagama omal algatusel õiguskaitse isikutele, kelle andmed avalikustatakse, nõudes, et andmetega tutvumise luba taotlenud asutus, kelle kohta on teada, et ta on varem toime pannud isikuandmete kaitsega seotud rikkumisi, esitaks teavet isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 33 lõike 3 punkti d kohaselt võetud meetmete ja nende tõhusa kohaldamise kohta?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016, L 119, lk 1).

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski gradski sad (Bulgaaria) 30. mail 2023 – Strafverfahren versus M.S.S. jt

(Kohtuasi C-338/23, Bravchev (1))

(2023/C 304/13)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sofiyski gradski sad

Põhikohtuasja pooled

M.S.S. jt

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas liidu õigusnormidega ja neile vastavate Bulgaaria õigusnormidega on kooskõlas
  toimingud, mida teeb kriminaalmenetluses süüdistatava volitatud kaitsja, kes süüdistatava omandis oleva äriühingu esindajana teeb poolelioleva menetluse ajal (tsiviilõiguslikke) tehinguid, mille eesmärk on teadlikult luua tingimused kriminaalasja menetleva kohtuniku taandamiseks erapoolikuse tõttu ja „huvide konfliktiks“ seoses kõnealuse süüdistatavaga[?]
  Juhul kui Euroopa Kohus vastab sellele küsimusele eitavalt, palutakse temalt vastust küsimusele, kas süüdistatavat esindav kaitsja, kes on võtnud üle süüdistatava omandis oleva äriühingu ametliku seadusliku esindaja õigused, et osaleda teistes tsiviilõiguslikes kohtuvälistes menetlustes, mille tagajärjel on poolelioleva kriminaalmenetluse ajal tahtlikult ja teadlikult loodud kunstlikud tingimused kriminaalkohtuniku taandamiseks erapoolikuse tõttu ja huvide konflikti tekkeks seoses kõnealuse süüdistatavaga, võib jätkata süüdistatava kaitsmist selles kriminaalmenetluses. |
| --- | --- |

1.

Kas liidu õigusnormidega ja neile vastavate Bulgaaria õigusnormidega on kooskõlas

toimingud, mida teeb kriminaalmenetluses süüdistatava volitatud kaitsja, kes süüdistatava omandis oleva äriühingu esindajana teeb poolelioleva menetluse ajal (tsiviilõiguslikke) tehinguid, mille eesmärk on teadlikult luua tingimused kriminaalasja menetleva kohtuniku taandamiseks erapoolikuse tõttu ja „huvide konfliktiks“ seoses kõnealuse süüdistatavaga[?]

Juhul kui Euroopa Kohus vastab sellele küsimusele eitavalt, palutakse temalt vastust küsimusele, kas süüdistatavat esindav kaitsja, kes on võtnud üle süüdistatava omandis oleva äriühingu ametliku seadusliku esindaja õigused, et osaleda teistes tsiviilõiguslikes kohtuvälistes menetlustes, mille tagajärjel on poolelioleva kriminaalmenetluse ajal tahtlikult ja teadlikult loodud kunstlikud tingimused kriminaalkohtuniku taandamiseks erapoolikuse tõttu ja huvide konflikti tekkeks seoses kõnealuse süüdistatavaga, võib jätkata süüdistatava kaitsmist selles kriminaalmenetluses.

| 2. | Juhul kui taandamise aluste olemasolu hindamiseks on pädev liikmesriigi kohus: Kuidas tuleb mõista direktiivis 2013/48/EL (2) sätestatud õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja kas see on absoluutne õigus, mis on tingimusteta seotud konkreetse kaitsja isikuga[?] Kuidas lahendada vastuolu, et esiteks annab Euroopa Liidu direktiivis sätestatud õigus kaitsjale, mis on üle võetud riigisisesesse õigusesse, süüdistatavale täieliku õiguse valida ja volitada oma kaitsjat ja teiseks on just see kaitsja teinud toiminguid, et aidata süüdistataval luua kunstlikke tingimusi ettekandja-kohtuniku taandamiseks erapoolikuse tõttu[?] |
| --- | --- |

2.

Juhul kui taandamise aluste olemasolu hindamiseks on pädev liikmesriigi kohus: Kuidas tuleb mõista direktiivis 2013/48/EL (2) sätestatud õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja kas see on absoluutne õigus, mis on tingimusteta seotud konkreetse kaitsja isikuga[?] Kuidas lahendada vastuolu, et esiteks annab Euroopa Liidu direktiivis sätestatud õigus kaitsjale, mis on üle võetud riigisisesesse õigusesse, süüdistatavale täieliku õiguse valida ja volitada oma kaitsjat ja teiseks on just see kaitsja teinud toiminguid, et aidata süüdistataval luua kunstlikke tingimusi ettekandja-kohtuniku taandamiseks erapoolikuse tõttu[?]

| 3. | Kuidas tuleb tõlgendada ja reguleerida ülejäänud 13 süüdistatavale direktiivi 2012/13/EL (3) artikli 7 lõigetest 2 ja 3 tulenevat õigust saada kriminaalmenetluses teavet ja tutvuda kohtuasja materjalidega, pidades silmas asjaomase kaitsja esitatud taandamistaotlust ja sellele lisatud dokumente[?] Kuidas saab kaitsja sellist tegevust viia kooskõlla kohtuniku kui liidu kodaniku õigusega era- ja perekonnaelu austamisele? |
| --- | --- |

3.

Kuidas tuleb tõlgendada ja reguleerida ülejäänud 13 süüdistatavale direktiivi 2012/13/EL (3) artikli 7 lõigetest 2 ja 3 tulenevat õigust saada kriminaalmenetluses teavet ja tutvuda kohtuasja materjalidega, pidades silmas asjaomase kaitsja esitatud taandamistaotlust ja sellele lisatud dokumente[?] Kuidas saab kaitsja sellist tegevust viia kooskõlla kohtuniku kui liidu kodaniku õigusega era- ja perekonnaelu austamisele?

| 4. | Kas juhul, kui sihipärase ja aktiivse tegevusega õnnestub süüdistataval isiklikult või oma äriühingu kaudu luua kunstlikud tingimused huvide konflikti tekkeks, tuleb tegelikult lähtuda „huvide konflikti“ olemasolust, isegi kui need tingimused kujutavad endast varjatud hoobasid kriminaalvastutusest hoidumiseks[?] |
| --- | --- |

4.

Kas juhul, kui sihipärase ja aktiivse tegevusega õnnestub süüdistataval isiklikult või oma äriühingu kaudu luua kunstlikud tingimused huvide konflikti tekkeks, tuleb tegelikult lähtuda „huvide konflikti“ olemasolust, isegi kui need tingimused kujutavad endast varjatud hoobasid kriminaalvastutusest hoidumiseks[?]

| 5. | Kas eespool sõnastatud küsimuste kohta eelotsusetaotluse esitamine annab asjaomase süüdistatava kaitsjale aluse taotleda eelotsusetaotluse esitanud riigisisese kohtu kohtuniku suhtes distsiplinaarmenetluse alustamist ja läbiviimist, kui see kohtunik on vahetult pärast kaitsja toimingute tuvastamist esitanud kaebuse liikmesriigi pädevatele asutustele[?] |
| --- | --- |

5.

Kas eespool sõnastatud küsimuste kohta eelotsusetaotluse esitamine annab asjaomase süüdistatava kaitsjale aluse taotleda eelotsusetaotluse esitanud riigisisese kohtu kohtuniku suhtes distsiplinaarmenetluse alustamist ja läbiviimist, kui see kohtunik on vahetult pärast kaitsja toimingute tuvastamist esitanud kaebuse liikmesriigi pädevatele asutustele[?]

---

(1)  Käesoleva kohtuasja nimi on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetluspoole tegelikule nimele.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta direktiiv 2013/48/EL, mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses ning õigust lasta teavitada vabaduse võtmisest kolmandat isikut ja suhelda vabaduse võtmise ajal kolmandate isikute ja konsulaarasutustega (ELT 2013, L 294, lk 1).

(3)  ELT 2012, L 142, lk 1.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vilniaus apygardos administracinis teismas (Leedu) 13. juunil 2023 – SR, RB versus Lietuvos Respublika

(Kohtuasi C-374/23, Adoreikė (1))

(2023/C 304/14)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Vilniaus apygardos administracinis teismas

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: SR, RB

Vastustaja: Lietuvos Respublika

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas selliseid väärtusi nagu demokraatia, õigusriik, inimõiguste austamine ja õiglus, mis on sätestatud ELL artiklis 2, ning ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et need annavad liikmesriikide seadusandlikule ja täidesaatvale võimule piiramatu ainupädevuse kehtestada riigisiseste õigusnormidega kohtunike töötasu suuruses, mis sõltub üksnes seadusandliku ja täidesaatva võimu tahtest? |
| --- | --- |

1.

Kas selliseid väärtusi nagu demokraatia, õigusriik, inimõiguste austamine ja õiglus, mis on sätestatud ELL artiklis 2, ning ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et need annavad liikmesriikide seadusandlikule ja täidesaatvale võimule piiramatu ainupädevuse kehtestada riigisiseste õigusnormidega kohtunike töötasu suuruses, mis sõltub üksnes seadusandliku ja täidesaatva võimu tahtest?

| 2. | Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku ja harta artiklit 47, mis käsitlevad muu hulgas kohtusüsteemi sõltumatust, tuleb tõlgendada nii, et need lubavad liikmesriikidel kehtestada riigisiseses õiguses normid, mille kohaselt kohtunike töötasu on madalam kui riigi poolt muude õiguskutsete esindajatele ette nähtud töötasu või tasud? |
| --- | --- |

2.

Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku ja harta artiklit 47, mis käsitlevad muu hulgas kohtusüsteemi sõltumatust, tuleb tõlgendada nii, et need lubavad liikmesriikidel kehtestada riigisiseses õiguses normid, mille kohaselt kohtunike töötasu on madalam kui riigi poolt muude õiguskutsete esindajatele ette nähtud töötasu või tasud?

---

(1)  Käesoleva kohtuasja nimi on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetluspoole tegelikule nimele.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Läti) 15. juunil 2023 – SIA „BALTIC CONTAINER TERMINAL“versus Valsts ieņēmumu dienests

(Kohtuasi C-376/23, BALTIC CONTAINER TERMINAL)

(2023/C 304/15)

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Augstākā tiesa (Senāts)

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja esimeses kohtuastmes ja kassaator: SIA „BALTIC CONTAINER TERMINAL“

Vastustaja esimeses kohtuastmes ja teine pool kassatsioonimenetluses: Valsts ieņēmumu dienests

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas delegeeritud määruse 2015/2446 (1) artikli 178 lõike 1 punktide b ja c koostoimes liidu tolliseadustiku (2) artikli 214 lõikega 1 kohaselt on lubatud lõpetada vabatsooni eriprotseduuri nii, et elektroonilisse registrisüsteemi ei ole sisestatud tolli viitenumbrit (MRN), mis identifitseerib tollideklaratsiooni, mille põhjal suunatakse kaubad järgmisele tolliprotseduurile? |
| --- | --- |

1.

Kas delegeeritud määruse 2015/2446 (1) artikli 178 lõike 1 punktide b ja c koostoimes liidu tolliseadustiku (2) artikli 214 lõikega 1 kohaselt on lubatud lõpetada vabatsooni eriprotseduuri nii, et elektroonilisse registrisüsteemi ei ole sisestatud tolli viitenumbrit (MRN), mis identifitseerib tollideklaratsiooni, mille põhjal suunatakse kaubad järgmisele tolliprotseduurile?

| 2. | Kas liidu tolliseadustiku artikli 214 lõike 1 ja artikli 215 lõike 1 ning delegeeritud määruse 2015/2446 lõike 1 punktide b ja c kohaselt on lubatud, et vabatsooni eriprotseduuri pidaja lõpetab nimetatud protseduuri ainult märke põhjal, mille tolliametnik on kauba tollistaatuse kohta teinud kauba veodokumendile, ilma et pidaja kontrolliks ise nimetatud kauba tollistaatuse kehtivust? |
| --- | --- |

2.

Kas liidu tolliseadustiku artikli 214 lõike 1 ja artikli 215 lõike 1 ning delegeeritud määruse 2015/2446 lõike 1 punktide b ja c kohaselt on lubatud, et vabatsooni eriprotseduuri pidaja lõpetab nimetatud protseduuri ainult märke põhjal, mille tolliametnik on kauba tollistaatuse kohta teinud kauba veodokumendile, ilma et pidaja kontrolliks ise nimetatud kauba tollistaatuse kehtivust?

| 3. | Juhul, kui vastus teisele eelotsuse küsimusele on eitav, siis millises ulatuses kontroll on vastavalt liidu tolliseadustiku artikli 214 lõikele 1 ja artikli 215 lõikele 1 ning delegeeritud määruse 2015/2446 artikli 178 lõike 1 punktidele b ja c piisav, et lugeda vabatsooni eriprotseduur õigesti lõpetatuks? |
| --- | --- |

3.

Juhul, kui vastus teisele eelotsuse küsimusele on eitav, siis millises ulatuses kontroll on vastavalt liidu tolliseadustiku artikli 214 lõikele 1 ja artikli 215 lõikele 1 ning delegeeritud määruse 2015/2446 artikli 178 lõike 1 punktidele b ja c piisav, et lugeda vabatsooni eriprotseduur õigesti lõpetatuks?

| 4. | Kas vabatsooni eriprotseduuri pidajal võib tolli kinnituse põhjal olla õiguspärane ootus, et kauba tollistaatus „liiduväline kaup“ on muudetud staatuseks „liidu kaup“, kui nimetatud kinnituses ei ole märgitud kauba tollistaatuse muutmise põhjust ega andmeid, mis võimaldavad seda põhjust kontrollida? |
| --- | --- |

4.

Kas vabatsooni eriprotseduuri pidajal võib tolli kinnituse põhjal olla õiguspärane ootus, et kauba tollistaatus „liiduväline kaup“ on muudetud staatuseks „liidu kaup“, kui nimetatud kinnituses ei ole märgitud kauba tollistaatuse muutmise põhjust ega andmeid, mis võimaldavad seda põhjust kontrollida?

| 5. | Juhul kui vastus neljandale eelotsuse küsimusele on eitav, siis kas liidu tolliseadustiku artikli 79 lõike 1 punkti a ja lõike 3 punkti a alusel tekkinud tollivõlast vabastamise põhjus, arvestades liikmesriigi ja liidu õiguses tunnustatud kohtuotsuse seadusjõu põhimõtet, võib olla asjaolu, et liikmesriigi kohtus arutatud teises kohtuasjas on jõustunud kohtuotsusega sedastatud, et tolliprotseduuri pidaja ei ole vastavalt tolli kehtestatud menetlustele pannud vabatsooni eriprotseduuri osas toime ühtegi rikkumist? |
| --- | --- |

5.

Juhul kui vastus neljandale eelotsuse küsimusele on eitav, siis kas liidu tolliseadustiku artikli 79 lõike 1 punkti a ja lõike 3 punkti a alusel tekkinud tollivõlast vabastamise põhjus, arvestades liikmesriigi ja liidu õiguses tunnustatud kohtuotsuse seadusjõu põhimõtet, võib olla asjaolu, et liikmesriigi kohtus arutatud teises kohtuasjas on jõustunud kohtuotsusega sedastatud, et tolliprotseduuri pidaja ei ole vastavalt tolli kehtestatud menetlustele pannud vabatsooni eriprotseduuri osas toime ühtegi rikkumist?

---

(1)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT 2015, L 343, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (uuesti sõnastatud) (ELT 2013, L 269, lk 1).

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vestre Landsret (Taani) 21. juunil 2023 – Anklagemyndigheden versus ILVA A/S

(Kohtuasi C-383/23, ILVA)

(2023/C 304/16)

Kohtumenetluse keel: taani

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Vestre Landsret

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Anklagemyndigheden

Kostja: ILVA A/S

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas isikuandmete kaitse üldmääruse (1) artikli 83 lõigetes 4–6 kasutatud mõistet „ettevõtja“ tuleb käsitada ettevõtjana ELTL artiklite 101 ja 102 (koostoimes selle määruse põhjendusega 150) ning Euroopa Liidu Kohtu konkurentsiõigust käsitleva kohtupraktika tähenduses, nii et termin „ettevõtja“ hõlmab igasugust majandustegevusega tegelevat üksust, selle õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist olenemata? |
| --- | --- |

1.

Kas isikuandmete kaitse üldmääruse (1) artikli 83 lõigetes 4–6 kasutatud mõistet „ettevõtja“ tuleb käsitada ettevõtjana ELTL artiklite 101 ja 102 (koostoimes selle määruse põhjendusega 150) ning Euroopa Liidu Kohtu konkurentsiõigust käsitleva kohtupraktika tähenduses, nii et termin „ettevõtja“ hõlmab igasugust majandustegevusega tegelevat üksust, selle õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist olenemata?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 83 lõikeid 4–6 tuleb tõlgendada nii, et ettevõtjale trahvi määramisel tuleb arvesse võtta selle majandusüksuse, millesse ettevõtja kuulub, ülemaailmset aastast kogukäivet või üksnes ettevõtja enda ülemaailmset aastast kogukäivet? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 83 lõikeid 4–6 tuleb tõlgendada nii, et ettevõtjale trahvi määramisel tuleb arvesse võtta selle majandusüksuse, millesse ettevõtja kuulub, ülemaailmset aastast kogukäivet või üksnes ettevõtja enda ülemaailmset aastast kogukäivet?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016 L 119, lk 1).

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/13

---

14. juulil 2023 esitatud hagi – Poola Vabariik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-442/23)

(2023/C 304/17)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Poola Vabariik (esindaja: B. Majczyna)

Kostjad: Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

Hageja nõuded

| — | tühistada tervikuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2023. aasta määrus (EL) 2023/839, millega muudetakse määrust (EL) 2018/841 kohaldamisala, aruandlus- ja täitmisnõuete lihtsustamise ning liikmesriikidele 2030. aastaks eesmärkide kehtestamise osas, ning määrust (EL) 2018/1999 seire, aruandluse, edusammude jälgimise ja läbivaatamise parandamise osas (1); |
| --- | --- |

—

tühistada tervikuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2023. aasta määrus (EL) 2023/839, millega muudetakse määrust (EL) 2018/841 kohaldamisala, aruandlus- ja täitmisnõuete lihtsustamise ning liikmesriikidele 2030. aastaks eesmärkide kehtestamise osas, ning määrust (EL) 2018/1999 seire, aruandluse, edusammude jälgimise ja läbivaatamise parandamise osas (1);

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Poola esitab vaidlustatud määruse 2023/839 kohta järgmised väited:

| 1) | rikutud on ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c
  Poola hinnangul rikkusid kostjatest institutsioonid ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c, kui nad ei võtnud vaidlustatud määrust vastu viidatud aluslepingu sätte alusel, mis nõuab nõukogu ühehäälsust – seda hoolimata tõsiasjast, et vaidlustatud määrus avaldab olulist mõju liikmesriigi valikule erinevate energiaallikate vahel ja tema energiaga varustamise üldstruktuurile; |
| --- | --- |

1)

rikutud on ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c

Poola hinnangul rikkusid kostjatest institutsioonid ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c, kui nad ei võtnud vaidlustatud määrust vastu viidatud aluslepingu sätte alusel, mis nõuab nõukogu ühehäälsust – seda hoolimata tõsiasjast, et vaidlustatud määrus avaldab olulist mõju liikmesriigi valikule erinevate energiaallikate vahel ja tema energiaga varustamise üldstruktuurile;

| 2) | rikutud on ELTL artikli 192 lõike 2 punkti b
  Poola hinnangul on kostjatest institutsioonid rikkunud ELTL artikli 192 lõike 2 punkti b kolmandat taanet, kui nad ei võtnud vaidlustatud määrust vastu viidatud aluslepingu sätte alusel, mis nõuab nõukogu ühehäälsust – seda hoolimata tõsiasjast, et vaidlustatud määrus avaldab mõju liikmesriikide maakasutusele. |
| --- | --- |

2)

rikutud on ELTL artikli 192 lõike 2 punkti b

Poola hinnangul on kostjatest institutsioonid rikkunud ELTL artikli 192 lõike 2 punkti b kolmandat taanet, kui nad ei võtnud vaidlustatud määrust vastu viidatud aluslepingu sätte alusel, mis nõuab nõukogu ühehäälsust – seda hoolimata tõsiasjast, et vaidlustatud määrus avaldab mõju liikmesriikide maakasutusele.

| 3) | rikutud on ELTL artikli 4 lõiget 1 ja artikli 5 lõiget 2
  Poola on seisukohal, et kostjatest institutsioonid on rikkunud pädevuse andmise põhimõtet, sest vaidlustatud määrusega kehtestati kohustusi ja eesmärke, mis oluliselt sekkuvad metsa majandamise viisidesse liikmesriikides – seda hoolimata asjaolust, et aluslepingutega ei ole antud Euroopa Liidule pädevust metsanduse valdkonnas. |
| --- | --- |

3)

rikutud on ELTL artikli 4 lõiget 1 ja artikli 5 lõiget 2

Poola on seisukohal, et kostjatest institutsioonid on rikkunud pädevuse andmise põhimõtet, sest vaidlustatud määrusega kehtestati kohustusi ja eesmärke, mis oluliselt sekkuvad metsa majandamise viisidesse liikmesriikides – seda hoolimata asjaolust, et aluslepingutega ei ole antud Euroopa Liidule pädevust metsanduse valdkonnas.

| 4) | rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet (ELL artikli 5 lõige 4) ning liikmesriikide võrdsuse põhimõtet (ELL artikli 4 lõige 2) koostoimes ELTL artikli 191 lõikega 2
  Poola väidab, et vaidlustatud määrust vastu võttes on kostjatest institutsioonid tegutsenud, rikkudes proportsionaalsuse põhimõtet ja liikmesriikide võrdsuse põhimõtet ning ei ole piisavalt arvesse võtnud olukordade erisusi liidu erinevates piirkondades. See, kui Poola täidab kohustusi ja eesmärke kasvuhoonegaaside heite ja sidumisega seoses LULUCF (maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse) sektoris, toob kaasa negatiivseid sotsiaalmajanduslikke ja finantstagajärgi. Lisaks kehtestatakse vaidlustatud määrusega liimesriikidevahelise tasakaalu põhjendamatu puudumine kohustuste ja eesmärkide osas. |
| --- | --- |

4)

rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet (ELL artikli 5 lõige 4) ning liikmesriikide võrdsuse põhimõtet (ELL artikli 4 lõige 2) koostoimes ELTL artikli 191 lõikega 2

Poola väidab, et vaidlustatud määrust vastu võttes on kostjatest institutsioonid tegutsenud, rikkudes proportsionaalsuse põhimõtet ja liikmesriikide võrdsuse põhimõtet ning ei ole piisavalt arvesse võtnud olukordade erisusi liidu erinevates piirkondades. See, kui Poola täidab kohustusi ja eesmärke kasvuhoonegaaside heite ja sidumisega seoses LULUCF (maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse) sektoris, toob kaasa negatiivseid sotsiaalmajanduslikke ja finantstagajärgi. Lisaks kehtestatakse vaidlustatud määrusega liimesriikidevahelise tasakaalu põhjendamatu puudumine kohustuste ja eesmärkide osas.

| 5) | rikutud on kohustust nõuetekohaselt analüüsida vaidlustatud määruse mõju; samuti on rikutud ELTL artikli 191 lõiget 3
  Poola hinnangul on kostjatest institutsioonid rikkunud kohustust teha nõuetekohane mõjuhinnang, sest määruse ettepanekuga koos esitatud mõjuhinnangus on olulisi puudujääke seoses määruses sätestatud kohustuste ja eesmärkide mõjuga üksikutele liikmesriikidele. Samal ajal on puudulikult arvesse võetud kättesaadavat teaduslikku ja tehnilist teavet, keskkonnatingimusi eri liikmeriikides ning tegutsemise või tegutsemata jätmisega seotud potentsiaalset kasu ja kulusid ning liidu majanduslikku ja sotsiaalset arengut tervikuna ja tema piirkondade tasakaalustatud arengut – see kujutab endast ELTL artikli 191 lõike 3 rikkumist. |
| --- | --- |

5)

rikutud on kohustust nõuetekohaselt analüüsida vaidlustatud määruse mõju; samuti on rikutud ELTL artikli 191 lõiget 3

Poola hinnangul on kostjatest institutsioonid rikkunud kohustust teha nõuetekohane mõjuhinnang, sest määruse ettepanekuga koos esitatud mõjuhinnangus on olulisi puudujääke seoses määruses sätestatud kohustuste ja eesmärkide mõjuga üksikutele liikmesriikidele. Samal ajal on puudulikult arvesse võetud kättesaadavat teaduslikku ja tehnilist teavet, keskkonnatingimusi eri liikmeriikides ning tegutsemise või tegutsemata jätmisega seotud potentsiaalset kasu ja kulusid ning liidu majanduslikku ja sotsiaalset arengut tervikuna ja tema piirkondade tasakaalustatud arengut – see kujutab endast ELTL artikli 191 lõike 3 rikkumist.

---

(1)  ELT 2023, L 107, lk 1.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/15

---

17. juulil 2023 esitatud hagi – Poola Vabariik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-444/23)

(2023/C 304/18)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Poola Vabariik (esindaja: B. Majczyna)

Kostjad: Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

Hageja nõuded

| — | tühistada tervikuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2023. aasta määrus (EL) 2023/851, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2 heite norme kooskõlas liidu suurendatud kliimaeesmärkidega (1); |
| --- | --- |

—

tühistada tervikuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2023. aasta määrus (EL) 2023/851, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2 heite norme kooskõlas liidu suurendatud kliimaeesmärkidega (1);

| — | teise võimalusena tühistada määrus (EL) 2023/851 osaliselt, selles osas, mis puudutab alates 1. jaanuarist 2035 kohaldatavaid sätteid, mis käsitlevad uute sõiduautode pargi ja uute väikeste tarbesõidukite pargi heite eesmärke, mis on sätestatud selle määruse artikli 1 lõike 1 punktis b, kui Euroopa Kohus peaks otsustama, et esitatud väited ei põhjenda selle määruse tervikuna tühistamist; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada määrus (EL) 2023/851 osaliselt, selles osas, mis puudutab alates 1. jaanuarist 2035 kohaldatavaid sätteid, mis käsitlevad uute sõiduautode pargi ja uute väikeste tarbesõidukite pargi heite eesmärke, mis on sätestatud selle määruse artikli 1 lõike 1 punktis b, kui Euroopa Kohus peaks otsustama, et esitatud väited ei põhjenda selle määruse tervikuna tühistamist;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

| 1) | väide, et rikuti ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c
  Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c, kuna nad ei võtnud vaidlustatud otsust vastu viidatud ELTL artikli alusel, milles nõutakse nõukogu ühehäälsust, samas kui vaidlstatud otsus mõjutab oluliselt liikmesriigi valikut erinevate energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri. |
| --- | --- |

1)

väide, et rikuti ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c

Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c, kuna nad ei võtnud vaidlustatud otsust vastu viidatud ELTL artikli alusel, milles nõutakse nõukogu ühehäälsust, samas kui vaidlstatud otsus mõjutab oluliselt liikmesriigi valikut erinevate energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri.

| 2) | väide, et rikuti EL lepingu artikli 3 lõikeid 1 ja 3, ELTL artiklit 9 ning EL lepingu artikli 6 lõiget 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 21
  Poola leiab, et kuna liidu seadusandja võttis vastu vaidlustatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis b ette nähtud sätted, mis käsitlevad uute sõiduautode pargi ja uute väikeste tarbesõidukite pargi heite eesmärke, mis oluliselt kahjustavad Euroopa autootööstust ja sellega seotud majandussektoreid ning ühiskondi, siis on liidu seadusandja rikkunud oma kohustust edendada liidu rahvaste hüvangut (EL lepingu artikli 3 lõige 1), kohustust edendada sotsiaalset õiglust, taotleda säästvat majandusarengut, edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning liikmesriikide vahelist solidaarsust (EL lepingu artikli 3 lõige 3), kohustust võtta arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega seotud nõudeid (ELTL artikkel 9), ning varalise seisundi alusel igasuguse diskrimineerimise keeldu (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 lõige 1). |
| --- | --- |

2)

väide, et rikuti EL lepingu artikli 3 lõikeid 1 ja 3, ELTL artiklit 9 ning EL lepingu artikli 6 lõiget 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 21

Poola leiab, et kuna liidu seadusandja võttis vastu vaidlustatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis b ette nähtud sätted, mis käsitlevad uute sõiduautode pargi ja uute väikeste tarbesõidukite pargi heite eesmärke, mis oluliselt kahjustavad Euroopa autootööstust ja sellega seotud majandussektoreid ning ühiskondi, siis on liidu seadusandja rikkunud oma kohustust edendada liidu rahvaste hüvangut (EL lepingu artikli 3 lõige 1), kohustust edendada sotsiaalset õiglust, taotleda säästvat majandusarengut, edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning liikmesriikide vahelist solidaarsust (EL lepingu artikli 3 lõige 3), kohustust võtta arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega seotud nõudeid (ELTL artikkel 9), ning varalise seisundi alusel igasuguse diskrimineerimise keeldu (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 lõige 1).

| 3) | väide, et rikuti proportsionaalsuse põhimõtet (EL lepingu artikli 5 lõige 4) koostoimes ELTL artikli 191 lõikega 2
  Poola leiab, et vaidlustatud määruse sätted ei ole kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, sest esiteks ei ole need ELTL artikli 191 lõike 2 eesmärkide saavutamiseks sobivad, ja teiseks on nendest tulenevad ebamugavused, eeskätt kulud, taotletud eesmärgi suhtes ilmselgelt ebaproportsionaalsed. Poola sõnul on liidu majanduste ja ühiskonna selles määruses määratletud rangemate CO2 heite vähendamise reeglitega kohanemise kulud suuremad kui sellest tulenev kasu. Heiteta liikuvusele ülemineku tõttu paneb vaidlustatud määrus ebaproportsionaalse koorma liidu kodanikele, eelkõige puudust kannatavatele isikutele, ning Euroopa autotööstusele. Vaidlustatud määru toob endaga kaasa tõsiste negatiivsete tagajärgede riski Euroopa autotööstusele, sotsiaalse tõrjutuse riski, kõige vaesemate inimeste tarnspordivahenditest ilmajätmise riski ning kodanike elatustaseme erinevuste suurendamise riski. Lisaks ei ole vaidlustatud määruses võetud piisavalt arvesse erinevat olukorda liidu erinevates liikmesriikides, mis tähendab ELTL artikli 192 lõike 2 rikkumist. |
| --- | --- |

3)

väide, et rikuti proportsionaalsuse põhimõtet (EL lepingu artikli 5 lõige 4) koostoimes ELTL artikli 191 lõikega 2

Poola leiab, et vaidlustatud määruse sätted ei ole kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, sest esiteks ei ole need ELTL artikli 191 lõike 2 eesmärkide saavutamiseks sobivad, ja teiseks on nendest tulenevad ebamugavused, eeskätt kulud, taotletud eesmärgi suhtes ilmselgelt ebaproportsionaalsed. Poola sõnul on liidu majanduste ja ühiskonna selles määruses määratletud rangemate CO2 heite vähendamise reeglitega kohanemise kulud suuremad kui sellest tulenev kasu. Heiteta liikuvusele ülemineku tõttu paneb vaidlustatud määrus ebaproportsionaalse koorma liidu kodanikele, eelkõige puudust kannatavatele isikutele, ning Euroopa autotööstusele. Vaidlustatud määru toob endaga kaasa tõsiste negatiivsete tagajärgede riski Euroopa autotööstusele, sotsiaalse tõrjutuse riski, kõige vaesemate inimeste tarnspordivahenditest ilmajätmise riski ning kodanike elatustaseme erinevuste suurendamise riski. Lisaks ei ole vaidlustatud määruses võetud piisavalt arvesse erinevat olukorda liidu erinevates liikmesriikides, mis tähendab ELTL artikli 192 lõike 2 rikkumist.

| 4) | väide, et rikuti kohustust hinnata asjakohaselt vaidlustatud määruse mõju ning rikuti ELTL artikli 191 lõiget 3
  Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud kohustust esitada piisav mõjuhinnang, sest määruse mõju hinnang, mis oli lisatud määruse eelnõule, sisaldas olulisi vigu seoses selles määruses määratletud kohustuste ja eesmärkide mõjuga erinevatele liikmesriikidele. Lisaks ei olnud piisavalt arvesse võetud olemasolevaid teaduslikke tehnilisi andmeid, tegevuse või tegevusetusega seotud võimalikke eeliseid ja kulusid, majanduslikku ja sotsiaalset arengut liidus tervikuna ning liidu regioonide tasakaalustatud arengut, mis tähendab ELTL artikli 191 lõike 3 rikkumist. |
| --- | --- |

4)

väide, et rikuti kohustust hinnata asjakohaselt vaidlustatud määruse mõju ning rikuti ELTL artikli 191 lõiget 3

Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud kohustust esitada piisav mõjuhinnang, sest määruse mõju hinnang, mis oli lisatud määruse eelnõule, sisaldas olulisi vigu seoses selles määruses määratletud kohustuste ja eesmärkide mõjuga erinevatele liikmesriikidele. Lisaks ei olnud piisavalt arvesse võetud olemasolevaid teaduslikke tehnilisi andmeid, tegevuse või tegevusetusega seotud võimalikke eeliseid ja kulusid, majanduslikku ja sotsiaalset arengut liidus tervikuna ning liidu regioonide tasakaalustatud arengut, mis tähendab ELTL artikli 191 lõike 3 rikkumist.

---

(1)  ELT 2023, L 110, lk 5.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/16

---

17. juulil 2023 esitatud hagi – Poola Vabariik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-445/23)

(2023/C 304/19)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Poola Vabariik (esindaja: B. Majczyna)

Kostjad: Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu

Hageja nõuded

| — | tühistada tervikuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2023. aasta otsus (EL) 2023/852, millega muudetakse otsust (EL) 2015/1814 seoses lubatud heitkoguse ühikute arvuga, mis lisatakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi kuni 2030. aastani (1); |
| --- | --- |

—

tühistada tervikuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2023. aasta otsus (EL) 2023/852, millega muudetakse otsust (EL) 2015/1814 seoses lubatud heitkoguse ühikute arvuga, mis lisatakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi kuni 2030. aastani (1);

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

| 1) | väide, et rikuti ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c
  Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c, kuna nad ei võtnud vaidlustatud otsust vastu viidatud ELTL artikli alusel, milles nõutakse nõukogu ühehäälsust, samas kui vaidlustatud otsus mõjutab oluliselt liikmesriigi valikut erinevate energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri. |
| --- | --- |

1)

väide, et rikuti ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c

Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c, kuna nad ei võtnud vaidlustatud otsust vastu viidatud ELTL artikli alusel, milles nõutakse nõukogu ühehäälsust, samas kui vaidlustatud otsus mõjutab oluliselt liikmesriigi valikut erinevate energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri.

| 2) | väide, et rikuti energiasolidaarsuse põhimõtet, mis on ette nähtud ELTL artikli 194 lõike 1 punktis b
  Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud ELTL artikli 194 lõike 1 punkti b, kuna nad jätsid aastateks 2024–2030 alles otsuse 2015/1814 artikli 1 lõikes 5 märgitud väärtused, mis seab ohtu Poola energiajulgeoleku, sest arvesse ei võetud võimalike huvitatud liikmesriikide erihuve ega kaalutud nende liikmesriikide ja liidu huve. |
| --- | --- |

2)

väide, et rikuti energiasolidaarsuse põhimõtet, mis on ette nähtud ELTL artikli 194 lõike 1 punktis b

Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud ELTL artikli 194 lõike 1 punkti b, kuna nad jätsid aastateks 2024–2030 alles otsuse 2015/1814 artikli 1 lõikes 5 märgitud väärtused, mis seab ohtu Poola energiajulgeoleku, sest arvesse ei võetud võimalike huvitatud liikmesriikide erihuve ega kaalutud nende liikmesriikide ja liidu huve.

| 3) | väide, et rikuti EL lepingu artikli 3 lõikeid 1 ja 3, kuna võeti vastu otsus 2023/852, mis halvendab Euroopa Liidu rahvaste heaolu ning liikmesriikide vahelist sotsiaalset ühtekuuluvust
  Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud EL lepingu artikli 3 lõikeid 1 ja 3, kuna nad võtsid vastu otsuse 2023/852, mis võib tuua kaasa tööhõive vähenemise kaevandustes ja töötuse suurenemise ning sellest tulenevalt sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemise liikmesriikide vahel ja sotsiaalse tõrjutuse suurenemise. |
| --- | --- |

3)

väide, et rikuti EL lepingu artikli 3 lõikeid 1 ja 3, kuna võeti vastu otsus 2023/852, mis halvendab Euroopa Liidu rahvaste heaolu ning liikmesriikide vahelist sotsiaalset ühtekuuluvust

Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud EL lepingu artikli 3 lõikeid 1 ja 3, kuna nad võtsid vastu otsuse 2023/852, mis võib tuua kaasa tööhõive vähenemise kaevandustes ja töötuse suurenemise ning sellest tulenevalt sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemise liikmesriikide vahel ja sotsiaalse tõrjutuse suurenemise.

| 4) | väide, et rikuti EL lepingu artikli 13 lõiget 2 TUE koostoimes otsuse 2015/1814 artikliga 3, kuna määruse mõju hindamine ei olnud piisav, ning rikuti proportsionaalsuse põhimõtet (EL lepingu artikli 5 lõige 4)
  Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud E lepingu artikli 13 lõiget 2 koostoimes otsuse 2015/1814 artikliga 3, kuna nad võtsid selle otsuse vastu puuduliku, vananenud ja vääralt koostatud mõjuhinnangu alusel, tuginedes andmetele, milles ei võetud arvesse Venemaa sõjaväelist agressiooni Ukrainas ega sellest tulenenud energiakriisi. Kostjaks olevad institutsioonid on rikkunud ka proportsionaalsuse põhimõtet (EL lepingu artikli 5 lõige 4), jättes aastateks 2024–2030 alles otsuse 2015/1814 artikli 1 lõikes 5 märgitud väärtused, ilma niisugust otsust põhjendavat põhjalikku analüüsi läbi viimata. |
| --- | --- |

4)

väide, et rikuti EL lepingu artikli 13 lõiget 2 TUE koostoimes otsuse 2015/1814 artikliga 3, kuna määruse mõju hindamine ei olnud piisav, ning rikuti proportsionaalsuse põhimõtet (EL lepingu artikli 5 lõige 4)

Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud E lepingu artikli 13 lõiget 2 koostoimes otsuse 2015/1814 artikliga 3, kuna nad võtsid selle otsuse vastu puuduliku, vananenud ja vääralt koostatud mõjuhinnangu alusel, tuginedes andmetele, milles ei võetud arvesse Venemaa sõjaväelist agressiooni Ukrainas ega sellest tulenenud energiakriisi. Kostjaks olevad institutsioonid on rikkunud ka proportsionaalsuse põhimõtet (EL lepingu artikli 5 lõige 4), jättes aastateks 2024–2030 alles otsuse 2015/1814 artikli 1 lõikes 5 märgitud väärtused, ilma niisugust otsust põhjendavat põhjalikku analüüsi läbi viimata.

---

(1)  ELT 2023, L 110, lk 21.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/17

---

17. juulil 2023 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-448/23)

(2023/C 304/20)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: C. Ladenburger, P.J.O. Van Nuffel, K. Herrmann)

Kostja: Poola Vabariik

Hageja nõuded

Komisjon palub Euroopa Kohtul

| — | tuvastada, et lähtuvalt Poola Vabariigi põhiseaduse tõlgendusest, mille andis Trybunał Konstytucyjny (Poola konstitutsioonikohus) 14. juuli 2021. aasta kohtuotsuses (kohtuasi P 7/20) ja 7. oktoobri 2021. aasta kohtuotsuses (kohtuasi K 3/21), on Poola Vabariik rikkunud Euroopa Liidu lepingu artikli 9 lõike 1 teisest lõigust tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et lähtuvalt Poola Vabariigi põhiseaduse tõlgendusest, mille andis Trybunał Konstytucyjny (Poola konstitutsioonikohus) 14. juuli 2021. aasta kohtuotsuses (kohtuasi P 7/20) ja 7. oktoobri 2021. aasta kohtuotsuses (kohtuasi K 3/21), on Poola Vabariik rikkunud Euroopa Liidu lepingu artikli 9 lõike 1 teisest lõigust tulenevaid kohustusi;

| — | tuvastada, et lähtuvalt Poola Vabariigi põhiseaduse tõlgendusest, mille andis Trybunał Konstytucyjny (Poola konstitutsioonikohus) 14. juuli 2021. aasta kohtuotsuses (kohtuasi P 7/20) ja 7. oktoobri 2021. aasta kohtuotsuses (kohtuasi K 3/21), on Poola Vabariik on rikkunud kohustusi, mis tulenevad autonoomia, esimuse, tõhususe ja liidu õiguse ühetaolise kohaldamise üldpõhimõtetest ning põhimõttest, et Euroopa Kohtu otsused on siduvad; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et lähtuvalt Poola Vabariigi põhiseaduse tõlgendusest, mille andis Trybunał Konstytucyjny (Poola konstitutsioonikohus) 14. juuli 2021. aasta kohtuotsuses (kohtuasi P 7/20) ja 7. oktoobri 2021. aasta kohtuotsuses (kohtuasi K 3/21), on Poola Vabariik on rikkunud kohustusi, mis tulenevad autonoomia, esimuse, tõhususe ja liidu õiguse ühetaolise kohaldamise üldpõhimõtetest ning põhimõttest, et Euroopa Kohtu otsused on siduvad;

| — | tuvastada, et kuna Trybunał Konstytucyjny (konstitutsioonikohus) ei vasta sõltumatu ja erapooletu, seaduse alusel moodustatud kohtule esitatavatele nõuetele, rikkumiste tõttu detsembris 2015 kolme selle kohtu liikme ja detsembris 2016 selle kohtu esimehe ametisse nimetamise menetluses, siis on Poola Vabariik rikkunud EL lepingu artikli 19 lõike 1 teisest lõigust tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Trybunał Konstytucyjny (konstitutsioonikohus) ei vasta sõltumatu ja erapooletu, seaduse alusel moodustatud kohtule esitatavatele nõuetele, rikkumiste tõttu detsembris 2015 kolme selle kohtu liikme ja detsembris 2016 selle kohtu esimehe ametisse nimetamise menetluses, siis on Poola Vabariik rikkunud EL lepingu artikli 19 lõike 1 teisest lõigust tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Esimese ja teise väitega seab komisjon kahtluse alla kaks Trybunał Konstytucyjny RP (Poola Vabariigi konstitutsioonikohus) otsust: 7. oktoobri 2021. aasta kohtuotsuse (kohtuasi K 3/21) ja 14. juuli 2021. aasta kohtuotsuse (kohtuasi 7/20). See kohtupraktika rikub mitut, kuid siiski omavahel seotud kohustust, mis Poola suhtes on kehtestatud liidu aluslepingutega. Esimene väide, et eespool nimetatud kohtuotsustes rikuti EL lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, nagu Euroopa Kohus seda on tõlgendanud eeskätt 2. märtsi 2021. aasta kohtuotsuses A.B. jt, C-824/18 (EU:C:2021:153.) ja 6. oktoobri 2021. aasta kohtuotsuses W.Ż., C-487/19 (EU:C:2021:798.), kuna konstitutsioonikohus tõlgendas Poola Vabariigi põhiseadust, viidates liidu õiguse nõuetele, mis puudutavad tõhusat kohtulikku kaitset sõltumatus ja erapooletus, seaduse alusel moodustatud kohtus, liiga kitsalt, vääralt ja ilmselgelt eirates Euroopa Kohtu praktikat. Teine väide, et nendes konstitutsioonikohtu otsustes rikuti esimuse, autonoomia, tõhususe, liidu õiguse ühetaolise kohaldamise ja Euroopa Kohtu otsuste siduvuse põhimõtteid, kuna konstitutsioonikohus jättis nendes otsustes ühepoolselt kõrvale EL lepingu artikli 2, artikli 4 lõike 3 ja artikli 19 lõike 1 ning ELTL artikli 279 esimuse ja tõhususe põhimõtted, nagu Euroopa Kohus on neid tõlgendanud ja rakendanud, ning kohustas kõiki Poola asutusi neid aluslepingute sätteid kohaldamast.

Oma kolmandas väites väidab komisjon, et konstitutsioonikohus ei paku enam sõltumatu ja erapooletu, seaduse alusel moodustatud kohtu tagatisi EL lepingu artikli 19 lõike 1 teise lõigu tähenduses, koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47, oluliste rikkumiste tõttu detsembris 2015 konstitutsioonikohtu kohtunike ametisse nimetamisel Poola põhiseadust rängalt rikkudes (i) rikkumiste tõttu ja detsembris 2016 konstitutsioonikohtu esimehe valimise menetluses (ii). Kumbki neist rikkumistest tekitab õigussubjektides, võttes arvesse niiviisi ametisse nimetatud isikutest moodustatud konstitutsioonikohtu tegevust, põhjendatud kahtlusi konstitutsioonikohtu sõltumatuse ja erapooletuse suhtes seoses väliste teguritega.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/18

---

18. juulil 2023 esitatud hagi – Poola Vabariik versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-451/23)

(2023/C 304/21)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Poola Vabariik (esindaja: B. Majczyna)

Kostjad: Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu

Hageja nõuded

| — | tühistada tervikuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2023. aasta määrus (EL) 2023/857, millega muudetakse määrust (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning määrust (EL) 2018/1999 (1); |
| --- | --- |

—

tühistada tervikuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2023. aasta määrus (EL) 2023/857, millega muudetakse määrust (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning määrust (EL) 2018/1999 (1);

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

| 1) | Väide, et rikuti ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c
  Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c, kuna nad ei võtnud vaidlustatud otsust vastu viidatud ELTL artikli alusel, milles nõutakse nõukogu ühehäälsust, samas kui vaidlustatud otsus mõjutab oluliselt liikmesriigi valikut erinevate energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri. |
| --- | --- |

1)

Väide, et rikuti ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c

Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud ELTL artikli 192 lõike 2 punkti c, kuna nad ei võtnud vaidlustatud otsust vastu viidatud ELTL artikli alusel, milles nõutakse nõukogu ühehäälsust, samas kui vaidlustatud otsus mõjutab oluliselt liikmesriigi valikut erinevate energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri.

| 2) | Väide, et rikuti energiasolidaarsuse põhimõtet, mis on ette nähtud ELTL artikli 194 lõike 1 punktis b
  Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud ELTL artikli 194 lõike 1 punkti b, kuna nad tõstsid liidu kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi ja liikmesriikide individuaalsed vähendamiseesmärgid 40 %-le, mis seab ohtu Poola energiajulgeoleku, sest arvesse ei võetud võimalike huvitatud liikmesriikide erihuve ega kaalutud nende liikmesriikide ja liidu huve. |
| --- | --- |

2)

Väide, et rikuti energiasolidaarsuse põhimõtet, mis on ette nähtud ELTL artikli 194 lõike 1 punktis b

Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud ELTL artikli 194 lõike 1 punkti b, kuna nad tõstsid liidu kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi ja liikmesriikide individuaalsed vähendamiseesmärgid 40 %-le, mis seab ohtu Poola energiajulgeoleku, sest arvesse ei võetud võimalike huvitatud liikmesriikide erihuve ega kaalutud nende liikmesriikide ja liidu huve.

| 3) | Väide, et rikuti EL lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet
  Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud proportsionaalsuse põhimõtet, kuna nad tõstsid liidu kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi ja liikmesriikide individuaalsed vähendamiseesmärgid 40 %-le väära analüüsi põhjal, mis sisaldus mõju hinnangus, mis ei olnud täielik, sisaldas vigu ning põhines vananenud andmetel. |
| --- | --- |

3)

Väide, et rikuti EL lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet

Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud proportsionaalsuse põhimõtet, kuna nad tõstsid liidu kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi ja liikmesriikide individuaalsed vähendamiseesmärgid 40 %-le väära analüüsi põhjal, mis sisaldus mõju hinnangus, mis ei olnud täielik, sisaldas vigu ning põhines vananenud andmetel.

| 4) | Väide, et rikuti EL lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtet
  Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud lojaalse koostöö põhimõtet, määratledes määruses 2023/857 vähendamiseesmärgid sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise olukorra alusel, mis ei olnud enam aktuaalne, ning eirates liikmesriikide tegelikke võimalusi. |
| --- | --- |

4)

Väide, et rikuti EL lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtet

Poola hinnangul on kostjaks olevad institutsioonid rikkunud lojaalse koostöö põhimõtet, määratledes määruses 2023/857 vähendamiseesmärgid sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise olukorra alusel, mis ei olnud enam aktuaalne, ning eirates liikmesriikide tegelikke võimalusi.

---

(1)  ELT 2023, L 111, lk 1.

---

Üldkohus

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/20

---

Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Net Technologies Finland versus REA

(Kohtuasi T-358/20) (1)

(Vahekohtuklausel - Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007 – 2013) - Personalikulud - Makstud summade tagastamine - Sisekonsultantide kulude toetuskõlblikkus - Tõendamiskoormis)

(2023/C 304/22)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Net Technologies Finland Oy (Helsinki, Soome) (esindaja: advokaat S. Pappas)

Kostja: Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet (esindajad: S. Payan-Lagrou ja V. Canetti, keda abistas advokaat M. Le Berre)

Ese

ELTL artikli 272 alusel esitatud hagis palub hageja tuvastada esiteks tuvastada, et sisekonsultantide kulud on toetuskõlblikud, ja teiseks, et nõue tagastada 171 342,97 euro ja 17 134,30 euro suurused summad kui alusetult saadud toetus ja kindlasummaline hüvitis on põhjendamatu.

Resolutsioon

| 1. | Teadusuuringute Rakendusameti (REA) poolt tagasi lükatud sisekonsultantide kulud summas 184 642,84 eurot on toetuskõlblikud kulud projekti „Inter System Interoperability for Tetra – TetraPol Networks“ elluviimiseks sõlmitud toetuslepingu FP7SEC2012312484 alusel. |
| --- | --- |

1.

Teadusuuringute Rakendusameti (REA) poolt tagasi lükatud sisekonsultantide kulud summas 184 642,84 eurot on toetuskõlblikud kulud projekti „Inter System Interoperability for Tetra – TetraPol Networks“ elluviimiseks sõlmitud toetuslepingu FP7SEC2012312484 alusel.

| 2. | REA väljastatud võlateade nr 3242005825, mis käsitleb 171 342,97 euro suuruse alusetult saadud toetuse summa tagastamist, ja võlateade nr 3242005872, mis käsitleb 17 134,30 euro suuruse kindlasummalise hüvitise summa tagastamist, on põhjendamatud. |
| --- | --- |

2.

REA väljastatud võlateade nr 3242005825, mis käsitleb 171 342,97 euro suuruse alusetult saadud toetuse summa tagastamist, ja võlateade nr 3242005872, mis käsitleb 17 134,30 euro suuruse kindlasummalise hüvitise summa tagastamist, on põhjendamatud.

| 3. | Mõista kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kulud, välja Euroopa Teadusuuringute Rakendusametilt. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kulud, välja Euroopa Teadusuuringute Rakendusametilt.

---

(1)  ELT C 279, 24.8.2020.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/20

---

Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Ungari versus komisjon

(Kohtuasi T-491/21) (1)

(EAGF ja EAFRD - Rahastamisest välja jäetud kulud - Ungari kantud kulud - Topeltrahastamise vältimine - Määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 30 - Rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 28 lõike 1 punkt b - Metsastamistoetus - Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 22 - Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade kasutamise toetus - Määruse (EL) nr 1307/2013 artikkel 43 - Abi kumuleerimine)

(2023/C 304/23)

Kohtumenetluse keel: ungari

Pooled

Hageja: Ungari (esindajad: M. Fehér ja G. Koós)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Aquilina, A. Sauka ja Z. Teleki)

Ese

Ungari palub ELTL artikli 263 alusel esitatud hagiga tühistada komisjoni 16. juuni 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/988, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (ELT 2021 L 218, lk 9), osas, milles sellega kehtestati ühekordne finantskorrektsioon summas 1 887 692,57 eurot eelarveaastate 2016–2019 kohta.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Ungarilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Ungarilt.

---

(1)  ELT C 401, 4.10.2021.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/21

---

Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Innovaciones Cosmético Farmacéuticas versus EUIPO – Benito Oliver (th pharma)

(Kohtuasi T-27/22) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu kujutismärgi TH PHARMA taotlus - Varasem riigisisene kujutismärk TH - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b - Varasema kaubamärgi tegelik kasutamine - Määruse 2017/1001 artikli 47 lõiked 2 ja 3)

(2023/C 304/24)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Innovaciones Cosmético Farmacéuticas SL (Alhama de Murcia, Hispaania) (esindajad: advokaadid I. Temiño Ceniceros ja F. Ortega Sánchez)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: J. Crespo Carrillo)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Miguel Ángel Benito Oliver (Pont D’Inca-Marratxi, Hispaania) (esindaja: advokaat J. Mora Cortés)

Ese

Hageja esitab ELTL artiklil 263 põhinevas hagis nõude tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) esimese apellatsioonikoja 9. novembri 2022. aasta otsus (asi R 1605/2020-1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Innovaciones Cosmético Farmacéuticas SL-ilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Innovaciones Cosmético Farmacéuticas SL-ilt.

---

(1)  ELT C 109, 7.3.2022.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/22

---

Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Cunsorziu di i Salamaghji Corsi – Consortium des Charcutiers Corses jt versus komisjon

(Kohtuasi T-34/22) (1)

(Kaitstud geograafiline tähis - Kaitstud päritolunimetus - Kaitstud geograafiliste tähiste „Jambon sec de l’Île de Beauté“, „Lonzo de l’Île de Beauté“ ja „Coppa de l’Île de Beauté“ taotlus - Varasemad kaitstud päritolunimetused „Jambon sec de Corse – Prisuttu“, „Lonzo de Corse – Lonzu“ ja „Coppa de Corse – Coppa di Corsica“ - Nimetuste sobivus - Seoste tekitamine - Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 lõike 1 punkt a ja artikli 13 lõike 1 punkt b - Komisjoni poolt registreerimistaotluste kontrollimise ulatus - Määruse nr 1151/2012 artikli 50 lõige 1 ja artikli 52 lõige 1 - Hindamisviga)

(2023/C 304/25)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Cunsorziu di i Salamaghji Corsi – Consortium des Charcutiers Corses (Borgo, Prantsusmaa) ja 9 teist hagejat, kelle nimed on loetletud kohtuotsuse lisas (esindajad: advokaadid T. de Haan ja V. Le Meur-Baudry)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Konstantinidis, C. Perrin ja B. Rechena)

Ese

ELTL artiklil 263 põhinevas hagis esitavad hagejad nõude tühistada komisjoni 26. oktoobri 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1879, millega lükatakse tagasi kolm geograafilise tähise nimetuse kaitse taotlust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõikele 1 („Jambon sec de l’Île de Beauté“ (KGT), „Lonzo de l’Île de Beauté“ (KGT), „Coppa de l’Île de Beauté“ (KGT)) (ELT 2021, L 383, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Cunsorziu di i Salamaghji Corsi – Consortium des Charcutiers Corses’i ja teiste hagejate (kelle nimed on loetletud lisas) kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Cunsorziu di i Salamaghji Corsi – Consortium des Charcutiers Corses’i ja teiste hagejate (kelle nimed on loetletud lisas) kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

---

(1)  ELT C 109, 7.3.2022.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/22

---

Üldkohtu 29. juuni 2023. aasta määrus – KF versus EIP

(Kohtuasi T-318/21) (1)

(Avalik teenistus - EIP töötajad - Töövõimetuskomitee - Töövõimetuse tunnustamisest keeldumine - Halduskaebuse tagasilükkamine - Samal ajal pooleli olevad kohtuasjad (lis pendens) - Vastuvõetamatus)

(2023/C 304/26)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: KF (esindaja: advokaat L. Levi)

Kostja: Euroopa Investeerimispank (esindajad: K. Carr, G. Faedo ja J. Pawlowicz, keda abistas advokaat B. Wägenbaur)

Ese

ELTL artikli 270 TFUE ja Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 50a alusel esitatud nõue, millega esiteks palutakse tühistada esiteks Euroopa Investeerimispanga (EIP) 13. oktoobri 2020. aasta otsus, millega teavitati hagejat, et ta ei ole töövõimetu, ja teiseks EIP 9. märtsi 2021. aasta otsus, millega lükati tagasi hageja esitatud halduskaebus 13. oktoobri 2020. aasta otsuse peale, ja teise võimalusena mõista välja hüvitis kahju eest, mis hagejale nende otsustega väidetavalt tekitati.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Euroopa Investeerimispangalt (EIP). |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Euroopa Investeerimispangalt (EIP).

---

(1)  ELT C 297, 26.7.2021.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/23

---

Üldkohtu 27. juuni 2023. aasta määrus – Konings versus EUIPO – Manuel Busto Amandi (MAY GOLD)

(Kohtuasi T-112/23) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Kehtetuks tunnistamise taotluse tagasivõtmine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

(2023/C 304/27)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Konings NV (Zonhoven, Belgia) (esindajad: advokaadid S. de Potter ja T. Baetens)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: P.-F. Karamolegkou ja E. Markakis)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Manuel Busto Amandi, SA (Villaviciosa, Hispaania) (esindaja: advokaat J. Vicente Martínez)

Ese

Hageja palub ELTL artiklil 263 põhinevas hagis nõude tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 28. novembri 2022. aasta otsus (asi R 1778/2021-4).

Resolutsioon

| 1. | Otsuse tegemise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Otsuse tegemise vajadus on ära langenud.

| 2. | Jätta Koning NV ja Manuel Busto Amandi, SA kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt kummaltki välja pool Euroopa Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukuludest. |
| --- | --- |

2.

Jätta Koning NV ja Manuel Busto Amandi, SA kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt kummaltki välja pool Euroopa Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukuludest.

---

(1)  ELT C 134, 17.4.2023.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/24

---

5. juulil 2023 esitatud hagi – Väderstad versus EUIPO (Esituselementide kombinatsiooni asend)

(Kohtuasi T-361/23)

(2023/C 304/28)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Väderstad Holding AB (Väderstad, Rootsi) (esindaja: advokaat A. Rasmussen)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: esituselementide kombinatsiooni asendis seisneva ELi kaubamärgi registreerimistaotlus – registreerimistaotlus nr 18 131 019

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 13. aprilli 2023. aasta otsus asjas R 58/2021-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus seoses klassi 7 kuuluvate kaupadega; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus seoses klassi 7 kuuluvate kaupadega;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/24

---

5. juulil 2023 esitatud hagi – Väderstad versus EUIPO (Esituselementide kombinatsiooni asend)

(Kohtuasi T-362/23)

(2023/C 304/29)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Väderstad Holding AB (Väderstad, Rootsi) (esindaja: advokaat A. Rasmussen)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: esituselementide kombinatsiooni asendis seisneva ELi kaubamärgi registreerimistaotlus – registreerimistaotlus nr 18 131 026

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 13. aprilli 2023. aasta otsus asjas R 59/2021-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus seoses klassi 7 kuuluvate kaupadega; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus seoses klassi 7 kuuluvate kaupadega;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/25

---

5. juulil 2023 esitatud hagi – Väderstad versus EUIPO (Esituselementide kombinatsiooni asend)

(Kohtuasi T-363/23)

(2023/C 304/30)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Väderstad Holding AB (Väderstad, Rootsi) (esindaja: advokaat A. Rasmussen)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: esituselementide kombinatsiooni asendis seisneva ELi kaubamärgi registreerimistaotlus – registreerimistaotlus nr 18 131 034

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 13. aprilli 2023. aasta otsus asjas R 61/2021-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus seoses klassi 7 kuuluvate kaupadega; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus seoses klassi 7 kuuluvate kaupadega;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/25

---

5. juulil 2023 esitatud hagi – Väderstad versus EUIPO (Esituselementide kombinatsiooni asend)

(Kohtuasi T-364/23)

(2023/C 304/31)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Väderstad Holding AB (Väderstad, Rootsi) (esindaja: advokaat A. Rasmussen)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: esituselementide kombinatsiooni asendis seisneva ELi kaubamärgi registreerimistaotlus – registreerimistaotlus nr 18 131 030

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 13. aprilli 2023. aasta otsus asjas R 60/2021-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus seoses klassi 7 kuuluvate kaupadega; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus seoses klassi 7 kuuluvate kaupadega;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/26

---

6. juulil 2023 esitatud hagi – Habitat Barcelona Unión Constructora versus EUIPO – Acomodeo Marketplace (ACOMODEO)

(Kohtuasi T-365/23)

(2023/C 304/32)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Habitat Barcelona Unión Constructora SL (Barcelona, Hispaania) (esindaja: advokaat R. Guerras Mazón)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Acomodeo Marketplace GmbH (Frankfurt, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk ACOMODEO – ELi kaubamärk nr 15 523 863

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 28. märtsi 2023. aasta otsus asjas R 713/2022-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus ja tunnistada vaidlusalune kaubamärk kõikide klassidesse 35, 38 ja 42 kuuluvate teenuste jaoks; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus ja tunnistada vaidlusalune kaubamärk kõikide klassidesse 35, 38 ja 42 kuuluvate teenuste jaoks;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt, juhul kui ta menetlusse astub. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt, juhul kui ta menetlusse astub.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkti a ja artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkti a ja artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/27

---

10. juulil 2023 esitatud hagi – Marcegaglia Specialties versus komisjon

(Kohtuasi T-378/23)

(2023/C 304/33)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Marcegaglia Specialties SpA (Gazoldo degli Ippoliti, Itaalia) (esindajad: advokaadid F. Di Gianni, A. Scalini ja G. Pregno)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada hagejat puudutavas osas komisjoni 17. aprilli 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/825, millega laiendatakse teatavate Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/1408 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu teatavatele Türgist lähetatud kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordile, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte (ELT 2023, L 103, lk 12; edaspidi „vaidlustatud määrus“), ja |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas komisjoni 17. aprilli 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/825, millega laiendatakse teatavate Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/1408 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu teatavatele Türgist lähetatud kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordile, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte (ELT 2023, L 103, lk 12; edaspidi „vaidlustatud määrus“), ja

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et vaidlustatud määrus rikub alusmääruse artikli 13 lõikeid 1 ja 2, sest komisjon tegi ilmselge hindamisvea, leides, et Türgis toimuv tootmisprotsess kujutab endast „kokkupanemise/valmistamise toimingut“. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et vaidlustatud määrus rikub alusmääruse artikli 13 lõikeid 1 ja 2, sest komisjon tegi ilmselge hindamisvea, leides, et Türgis toimuv tootmisprotsess kujutab endast „kokkupanemise/valmistamise toimingut“.

| 2. | Teine väide, et vaidlustatud määrus rikub alusmääruse artikli 13 lõiget 1, sest komisjon tegi ilmselge hindamisvea, leides, et Türgis töötlemistoimingute tegemiseks ei olnud piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlustatud määrus rikub alusmääruse artikli 13 lõiget 1, sest komisjon tegi ilmselge hindamisvea, leides, et Türgis töötlemistoimingute tegemiseks ei olnud piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud määrus on õigusvastane, sest see laiendas teatavatele Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabadele teraslehtedele ja -rullidele kehtiva tollimaksu ka Türgis mujalt kui Indoneesiast pärit roostevabast terasest slääbidest toodetud kuumvaltsitud roostevabade teraslehtedele ja -rullidele. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud määrus on õigusvastane, sest see laiendas teatavatele Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabadele teraslehtedele ja -rullidele kehtiva tollimaksu ka Türgis mujalt kui Indoneesiast pärit roostevabast terasest slääbidest toodetud kuumvaltsitud roostevabade teraslehtedele ja -rullidele.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/27

---

10. juulil 2023 esitatud hagi – Çolakoğlu Metalurji versus komisjon

(Kohtuasi T-379/23)

(2023/C 304/34)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Çolakoğlu Metalurji AŞ (İstanbul, Türgi) (esindajad: advokaadid J. Cornelis ja F. Graafsma)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 17. aprilli 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/825, millega laiendatakse teatavate Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/1408 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu teatavatele Türgist lähetatud kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordile, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte (ELT 2023, L 103, lk 12; edaspidi „vaidlustatud määrus“), ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 17. aprilli 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/825, millega laiendatakse teatavate Indoneesiast pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/1408 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu teatavatele Türgist lähetatud kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordile, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Türgist pärinevana või mitte (ELT 2023, L 103, lk 12; edaspidi „vaidlustatud määrus“), ja

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on alusmääruse artikli 13 lõikeid 1 ja 2, sest komisjon leidis, et roostevabast terasest slääbide töötlemine kuumvaltsitud roostevabadeks teraslehtedeks ja -rullideks kujutas endast „kokkupanemist“ alusmääruse artikli 13 lõike 1 punkti d ja lõike 2 mõttes. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on alusmääruse artikli 13 lõikeid 1 ja 2, sest komisjon leidis, et roostevabast terasest slääbide töötlemine kuumvaltsitud roostevabadeks teraslehtedeks ja -rullideks kujutas endast „kokkupanemist“ alusmääruse artikli 13 lõike 1 punkti d ja lõike 2 mõttes.

| 2. | Teine väide, et kui komisjon kehtestas kõrvalehoidmise vastase meetme Türgist pärit roostevabast terasest slääbidest Türgis toodetud kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide – toodete, mis ei kuulunud uurimise alla ja mida ei loeta algset meedet rikkuvateks – impordile, siis ta






  — | rikkus alusmääruse artikli 13 lõiget 1; tõlgendas alusmääruse artikli 13 lõiget 4 valesti ja tegi hindamisvea, kui ei välistanud neid tooteid või teise võimalusena ei teinud hagejale nende toodete jaoks erandit, |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et kui komisjon kehtestas kõrvalehoidmise vastase meetme Türgist pärit roostevabast terasest slääbidest Türgis toodetud kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide – toodete, mis ei kuulunud uurimise alla ja mida ei loeta algset meedet rikkuvateks – impordile, siis ta

—

rikkus alusmääruse artikli 13 lõiget 1; tõlgendas alusmääruse artikli 13 lõiget 4 valesti ja tegi hindamisvea, kui ei välistanud neid tooteid või teise võimalusena ei teinud hagejale nende toodete jaoks erandit,

| — | rikkus proportsionaalsuse põhimõtet ja |
| --- | --- |

—

rikkus proportsionaalsuse põhimõtet ja

| — | rikkus hageja menetluslikke põhiõigusi ja kuritarvitas võimu, laiendades/kehtestades nende toodete suhtes meetmeid kõrvalehoidmise vastase vahendi kaudu, selle asemel et viia läbi „tavaline“ dumpinguvastane uurimine. |
| --- | --- |

—

rikkus hageja menetluslikke põhiõigusi ja kuritarvitas võimu, laiendades/kehtestades nende toodete suhtes meetmeid kõrvalehoidmise vastase vahendi kaudu, selle asemel et viia läbi „tavaline“ dumpinguvastane uurimine.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/28

---

11. juulil 2023 esitatud hagi – Essilor International versus EUIPO – Carl Zeiss Vision (MYOLUX)

(Kohtuasi T-383/23)

(2023/C 304/35)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Essilor International (Charenton-le-Pont, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid A. Parassina ja A. Giovannardi)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Carl Zeiss Vision GmbH (Aalen, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu sõnamärgi MYOLUX taotlus – registreerimistaotlus nr 18 215 110

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 11. mai 2023. aasta otsus asjas R 267/2022-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | tunnistada vaidlusalune kaubamärk registreeritavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada vaidlusalune kaubamärk registreeritavaks;

| — | mõista hageja kohtukulud välja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/29

---

10. juulil 2023 esitatud hagi – OQ versus komisjon

(Kohtuasi T-384/23)

(2023/C 304/36)

Kohtumenetluse keel: horvaadi

Pooled

Hageja: OQ (esindaja: advokaat R. Štaba)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa personalivaliku ameti 15. mai 2023. aasta otsus, mis võeti vastu konkursi EPSO/AD/378/20 raames; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa personalivaliku ameti 15. mai 2023. aasta otsus, mis võeti vastu konkursi EPSO/AD/378/20 raames;

| — | mõista kostjalt – Euroopa Komisjonilt – OQ kasuks välja käesoleva menetluse kulud koos viivistega alates hetkest, mil hageja iga toimingu tegi kuni tasumise päevani. |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt – Euroopa Komisjonilt – OQ kasuks välja käesoleva menetluse kulud koos viivistega alates hetkest, mil hageja iga toimingu tegi kuni tasumise päevani.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjendamiseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt on rikutud ELTL artiklit 45 seeläbi, et 15. mai 2023. aasta otsuses keeldus konkursikomisjon kandmast hagejat konkursi EPSO/AD/378/20 nimekirja seetõttu, et tema Prantsuse diplom õigusteaduses ei vasta selle konkursi tingimustele, ehkki kohtuasjas T-713/20, milles olid vastamisi samad pooled ning mille aluseks olid samad asjaolud, tuvastas Üldkohus, et hageja kandidatuuri ei tohtinud tagasi lükata üksnes põhjusel, et tegemist ei ole ühega selle konkursi diplomitest ning et seetõttu oli konkurss hagejat puudutavat osas õigusvastane. Hagejale ELTL artiklist 45 tulenevat põhivabadust on seega rikutud, sest niisugune tunnustamata jätmine kujutab endast olulist takistust isikute vabale liikumisele asjaolu tõttu, et konkursikomisjon ei hinnanud hageja diplomit kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga vastavas valdkonnas. Esimese väite teine osa käsitleb hagejal vajalike teadmiste ja kogemuste olemasolu tõendavate tunnistuste ja tal oleva kogemuse arvesse võtmata jätmist. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt on rikutud ELTL artiklit 45 seeläbi, et 15. mai 2023. aasta otsuses keeldus konkursikomisjon kandmast hagejat konkursi EPSO/AD/378/20 nimekirja seetõttu, et tema Prantsuse diplom õigusteaduses ei vasta selle konkursi tingimustele, ehkki kohtuasjas T-713/20, milles olid vastamisi samad pooled ning mille aluseks olid samad asjaolud, tuvastas Üldkohus, et hageja kandidatuuri ei tohtinud tagasi lükata üksnes põhjusel, et tegemist ei ole ühega selle konkursi diplomitest ning et seetõttu oli konkurss hagejat puudutavat osas õigusvastane. Hagejale ELTL artiklist 45 tulenevat põhivabadust on seega rikutud, sest niisugune tunnustamata jätmine kujutab endast olulist takistust isikute vabale liikumisele asjaolu tõttu, et konkursikomisjon ei hinnanud hageja diplomit kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga vastavas valdkonnas. Esimese väite teine osa käsitleb hagejal vajalike teadmiste ja kogemuste olemasolu tõendavate tunnistuste ja tal oleva kogemuse arvesse võtmata jätmist.

| 2. | Teine väide, et faktiliste ja õiguslike asjaolude hindamisel tehti ilmselge viga, sest konkursikomisjon ei võtnud arvesse hageja kogemust õigustekstide tõlkimisel, mille ta sai, töötades Euroopa Parlamendis. Ilmselge viga tuleneb asjaolust, et tegemist on õigustekstide tõlkimise kogemusega, mida muu hulgas on konkursiteate tekstis nõutud. Samuti rikkus konkursikomisjon õigusnormi, sest hageja kogemus muudel sarnastel töökohtadel teistes Euroopa Liidu institutsioonides vastab tingimustele ning asjassepuutuva praktika kohaselt tuleks seda hinnata ainult vaidlusaluse konkursi kontekstis. Nii toimides kaldus konkursikomisjon kõrvale konkursiteate tekstist, millega ta on rangelt seotud. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et faktiliste ja õiguslike asjaolude hindamisel tehti ilmselge viga, sest konkursikomisjon ei võtnud arvesse hageja kogemust õigustekstide tõlkimisel, mille ta sai, töötades Euroopa Parlamendis. Ilmselge viga tuleneb asjaolust, et tegemist on õigustekstide tõlkimise kogemusega, mida muu hulgas on konkursiteate tekstis nõutud. Samuti rikkus konkursikomisjon õigusnormi, sest hageja kogemus muudel sarnastel töökohtadel teistes Euroopa Liidu institutsioonides vastab tingimustele ning asjassepuutuva praktika kohaselt tuleks seda hinnata ainult vaidlusaluse konkursi kontekstis. Nii toimides kaldus konkursikomisjon kõrvale konkursiteate tekstist, millega ta on rangelt seotud.

| 3. | Kolmanda väite kohaselt ei ole võetud arvesse tõlkijana töötamise kogemust, mis on saadud Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Parlamendi vahel toimunud institutsioonidevahelistes töölähetustes. Ehkki hageja oli kõnesoleval ajal formaalses mõttes Euroopa parlamendi tõlkija, ei olnud kuidagi võimalik arvestamata jätta kogemusi, mille ta sai Euroopa Liidu Kohtus töötades, sest igal juhul on tegemist asjasse puutuva kogemusega, sõltumata tõigast, et see on omandatud töölähetuse raames. Konkursikomisjon rikkus õigusnormi, kui ta kvalifitseeris selle kogemuse asjasse puutumatuks. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt ei ole võetud arvesse tõlkijana töötamise kogemust, mis on saadud Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Parlamendi vahel toimunud institutsioonidevahelistes töölähetustes. Ehkki hageja oli kõnesoleval ajal formaalses mõttes Euroopa parlamendi tõlkija, ei olnud kuidagi võimalik arvestamata jätta kogemusi, mille ta sai Euroopa Liidu Kohtus töötades, sest igal juhul on tegemist asjasse puutuva kogemusega, sõltumata tõigast, et see on omandatud töölähetuse raames. Konkursikomisjon rikkus õigusnormi, kui ta kvalifitseeris selle kogemuse asjasse puutumatuks.

| 4. | Neljandas väites toob hageja esile, et täielikult on jäetud arvestamata tema juriidilise töö kogemus Horvaatiast. Konkursikomisjon rikkus faktiliste asjaolude hindamisel ilmselgelt õigusnormi, sest ta ei tunnistanud asjassepuutuvaks töökogemuseks 45 tööpäeva pikkust kogemust Horvaatias advokaadibüroos. Tunnustati üksnes hageja ligikaudu kuuajalist töötamist pärast seda, kui ta oli kantud advokaadikandidaatide registrisse. Põhjendamaks argumenti, et vaidlusalust ajavahemikku tuleb samuti arvesse võtta, osutab hageja, et hilisem registrisse kandmine tuleneb asjaolust, et ta sai diplomi välismaal – diplom vaadati läbi Horvaatia advokatuuri koosolekul, mis toimus peaaegu kuu aega pärast seda, kui hageja oli advokatuurile nende registrisse kandmiseks avalduse esitanud. Ent kuni tema registrisse kandmiseni täitis hageja üksnes juriidilisi ülesandeid, nagu see tuleneb ka esitatud toimikust, millest nähtub, et alates tema töösuhte päris algusest pidas tema tööandja teda advokaadikandidaadi ülesandeid täitvaks. Pealegi ei ole konkursil kusagil mainitud, et asjassepuutuva töökogemuse tunnustamise eeltingimus on, et kandidaat peab olema kantud advokaadikandidaatide registrisse, vaid üksnes see, et advokaadibüroo on ta tööle võtnud. Nii toimides kaldus konkursikomisjon kõrvale konkursiteate tekstist, millega ta on rangelt seotud. |
| --- | --- |

4.

Neljandas väites toob hageja esile, et täielikult on jäetud arvestamata tema juriidilise töö kogemus Horvaatiast. Konkursikomisjon rikkus faktiliste asjaolude hindamisel ilmselgelt õigusnormi, sest ta ei tunnistanud asjassepuutuvaks töökogemuseks 45 tööpäeva pikkust kogemust Horvaatias advokaadibüroos. Tunnustati üksnes hageja ligikaudu kuuajalist töötamist pärast seda, kui ta oli kantud advokaadikandidaatide registrisse. Põhjendamaks argumenti, et vaidlusalust ajavahemikku tuleb samuti arvesse võtta, osutab hageja, et hilisem registrisse kandmine tuleneb asjaolust, et ta sai diplomi välismaal – diplom vaadati läbi Horvaatia advokatuuri koosolekul, mis toimus peaaegu kuu aega pärast seda, kui hageja oli advokatuurile nende registrisse kandmiseks avalduse esitanud. Ent kuni tema registrisse kandmiseni täitis hageja üksnes juriidilisi ülesandeid, nagu see tuleneb ka esitatud toimikust, millest nähtub, et alates tema töösuhte päris algusest pidas tema tööandja teda advokaadikandidaadi ülesandeid täitvaks. Pealegi ei ole konkursil kusagil mainitud, et asjassepuutuva töökogemuse tunnustamise eeltingimus on, et kandidaat peab olema kantud advokaadikandidaatide registrisse, vaid üksnes see, et advokaadibüroo on ta tööle võtnud. Nii toimides kaldus konkursikomisjon kõrvale konkursiteate tekstist, millega ta on rangelt seotud.

| 5. | Viienda väite kohaselt puudus põhjendus 15. mai 2023. aasta otsusel, millega keelduti lubamast hagejal vaidlusalusel konkursil osaleda – põhjendus puudus, sest selles otsuses ei ole kusagil mainitud selgeid kriteeriume, mille alusel konkursikomisjon oma otsusele jõudis, samas kui ära toodud põhjendused on vastuolulised ning nende alusel ei ole võimalik järeldada, millist kriteeriumit täpselt hageja ei täitnud. Nii toimides rikkus konkursikomisjon ka võrdse kohtlemise põhimõtet, sest kõik teised kandidaadid teadsid algusest peale, et nad vastavad konkursitingimustele, samas kui hagejale ei ole põhjenduste puudumise tõttu siiani teada, kas ta täidab konkursitingimused ja milliste kriteeriumide alusel konkursikomisjon selle kindlaks teeb. |
| --- | --- |

5.

Viienda väite kohaselt puudus põhjendus 15. mai 2023. aasta otsusel, millega keelduti lubamast hagejal vaidlusalusel konkursil osaleda – põhjendus puudus, sest selles otsuses ei ole kusagil mainitud selgeid kriteeriume, mille alusel konkursikomisjon oma otsusele jõudis, samas kui ära toodud põhjendused on vastuolulised ning nende alusel ei ole võimalik järeldada, millist kriteeriumit täpselt hageja ei täitnud. Nii toimides rikkus konkursikomisjon ka võrdse kohtlemise põhimõtet, sest kõik teised kandidaadid teadsid algusest peale, et nad vastavad konkursitingimustele, samas kui hagejale ei ole põhjenduste puudumise tõttu siiani teada, kas ta täidab konkursitingimused ja milliste kriteeriumide alusel konkursikomisjon selle kindlaks teeb.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/30

---

13. juulil 2023 esitatud hagi – Eckes-Granini Group ja International Beer Breweries versus EUIPO – Capri Sun (PRISUN)

(Kohtuasi T-395/23)

(2023/C 304/37)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Eckes-Granini Group GmbH (Nieder-Olm, Saksamaa), International Beer Breweries Ltd (Ashkelon, Iisrael) (esindaja: advokaat J. Wachsmuth)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Capri Sun AG (Zug, Šveits)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotlejad: hagejad

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi PRISUN taotlus – ELi kaubamärk nr 18 228 012

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 26. aprilli 2023. aasta otsus asjas R 1057/2022-2

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | jätta Capri Sun AG vastulause rahuldamata; |
| --- | --- |

—

jätta Capri Sun AG vastulause rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/31

---

11. juulil 2023 esitatud hagi – Ausnit, Olariu și Asociații versus komisjon

(Kohtuasi T-397/23)

(2023/C 304/38)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Pooled

Hageja: Ausnit, Olariu și Asociații SRL (Lugoj, Rumeenia) (esindaja: advokaat F. Irimia)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 10. mai 2023. aasta otsus C (2023) 3232 (final). |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 10. mai 2023. aasta otsus C (2023) 3232 (final).

Väited ja peamised argumendid

Hageja põhjendab oma hagi kolme väitega.

| — | Otsusel puudub õiguslik alus, kuna see põhineb toetuslepingu artikli II.19.1, punkti f vääral tõlgendamisel ja kohaldamisel koostoimes määruse nr 966/2012 artikliga 30, mida selle lepingu suhtes kohaldatakse vastavalt määruse nr 1046/2018 artikli 279 lõikele 3. |
| --- | --- |

—

Otsusel puudub õiguslik alus, kuna see põhineb toetuslepingu artikli II.19.1, punkti f vääral tõlgendamisel ja kohaldamisel koostoimes määruse nr 966/2012 artikliga 30, mida selle lepingu suhtes kohaldatakse vastavalt määruse nr 1046/2018 artikli 279 lõikele 3.

| — | Vaidlustatud otsuse vastuvõtmisel on rikutud määruse nr 966/2012 artikliga 135 tunnustatud proportsionaalsuse põhimõtet seoses toetuslepingu artikli II.27.6 kohaldamisega, samuti on rikutud toetuslepingu artiklit II.25.4, ELTL artiklit 5 ja selle lisaprotokolli nr 2 sätteid. |
| --- | --- |

—

Vaidlustatud otsuse vastuvõtmisel on rikutud määruse nr 966/2012 artikliga 135 tunnustatud proportsionaalsuse põhimõtet seoses toetuslepingu artikli II.27.6 kohaldamisega, samuti on rikutud toetuslepingu artiklit II.25.4, ELTL artiklit 5 ja selle lisaprotokolli nr 2 sätteid.

| — | Vaidlustatud otsusega on rikutud õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Vaidlustatud otsusega on rikutud õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet.

---

| 28.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/31

---

Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta määrus – LG jt versus komisjon

(Kohtuasi T-730/22) (1)

(2023/C 304/39)

Kohtumenetluse keel: inglise

Neljanda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 35, 30.1.2023.

---