# Europeiska unionens C 349/29 s

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 349 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången29 september 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 349

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången29 september 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 580:e plenarsession, 12.7.2023–13.7.2023 |
| 2023/C 349/01 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En översyn av skattepolitiken för att skydda låginkomsthushåll och utsatta grupper från de negativa effekterna av den gröna omställningen (yttrande på eget initiativ) | 1 |
| 2023/C 349/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om att stärka kollektivförhandlingsstyrkan i hela Europeiska unionen (yttrande på eget initiativ) | 7 |
| 2023/C 349/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Uppföljning av inflations- och energiåtgärderna och EU:s energiresiliens inom viktiga ekonomiska sektorer (yttrande på eget initiativ) | 12 |
| 2023/C 349/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vatteneffektiv förbrukning och konsumenternas medvetenhet om sitt vattenfotavtryck (yttrande på eget initiativ) | 18 |
| 2023/C 349/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Översyn av textilmärkningsförordningen (förberedande yttrande) | 24 |
| 2023/C 349/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En europeisk strategi för äldre (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet) | 28 |
| 2023/C 349/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Utfasningen av fossila bränslen i den europeiska industrin och innovationens och digitaliseringens roll för att driva på den (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet) | 36 |
| 2023/C 349/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Utfasning av fossila bränslen i fiskeflottan (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet) | 41 |
| 2023/C 349/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De ekonomiska aspekterna av en blå giv för EU – vattenrelaterade investeringsbehov i EU (yttrande på eget initiativ) | 50 |
| 2023/C 349/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Tillgång till vatten: att bekämpa vattenfattigdom och dess konsekvenser för socialpolitiken (yttrande på eget initiativ) | 60 |
| 2023/C 349/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur kan man nå den avsedda målgruppen och hur kan resultaten av medborgarpanelernas arbete användas på ett ändamålsenligt sätt? (yttrande på eget initiativ) | 69 |
| 2023/C 349/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vattenintensiva branscher och vatteneffektiv teknik (yttrande på eget initiativ) | 74 |
| 2023/C 349/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbar vattenförvaltning och klimatkris: cirkulära och andra lösningar för det jordbruksbaserade livsmedelssystemet i EU i en framtida blå giv (yttrande på eget initiativ) | 80 |
| 2023/C 349/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbara och motståndskraftiga vatteninfrastrukturer och distributionsnät (yttrande på eget initiativ) | 87 |
| 2023/C 349/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Reklam genom influerare och dess inverkan på konsumenterna (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet) | 94 |
| 2023/C 349/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Åtgärder för att förbättra den psykiska hälsan (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet) | 100 |
| 2023/C 349/17 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Åtgärder för att minska barnfetma (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet) | 108 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 580:e plenarsession, 12.7.2023–13.7.2023

2023/C 349/01

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En översyn av skattepolitiken för att skydda låginkomsthushåll och utsatta grupper från de negativa effekterna av den gröna omställningen (yttrande på eget initiativ)

1

2023/C 349/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om att stärka kollektivförhandlingsstyrkan i hela Europeiska unionen (yttrande på eget initiativ)

7

2023/C 349/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Uppföljning av inflations- och energiåtgärderna och EU:s energiresiliens inom viktiga ekonomiska sektorer (yttrande på eget initiativ)

12

2023/C 349/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vatteneffektiv förbrukning och konsumenternas medvetenhet om sitt vattenfotavtryck (yttrande på eget initiativ)

18

2023/C 349/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Översyn av textilmärkningsförordningen (förberedande yttrande)

24

2023/C 349/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En europeisk strategi för äldre (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet)

28

2023/C 349/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Utfasningen av fossila bränslen i den europeiska industrin och innovationens och digitaliseringens roll för att driva på den (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet)

36

2023/C 349/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Utfasning av fossila bränslen i fiskeflottan (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet)

41

2023/C 349/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De ekonomiska aspekterna av en blå giv för EU – vattenrelaterade investeringsbehov i EU (yttrande på eget initiativ)

50

2023/C 349/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Tillgång till vatten: att bekämpa vattenfattigdom och dess konsekvenser för socialpolitiken (yttrande på eget initiativ)

60

2023/C 349/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur kan man nå den avsedda målgruppen och hur kan resultaten av medborgarpanelernas arbete användas på ett ändamålsenligt sätt? (yttrande på eget initiativ)

69

2023/C 349/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vattenintensiva branscher och vatteneffektiv teknik (yttrande på eget initiativ)

74

2023/C 349/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbar vattenförvaltning och klimatkris: cirkulära och andra lösningar för det jordbruksbaserade livsmedelssystemet i EU i en framtida blå giv (yttrande på eget initiativ)

80

2023/C 349/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbara och motståndskraftiga vatteninfrastrukturer och distributionsnät (yttrande på eget initiativ)

87

2023/C 349/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Reklam genom influerare och dess inverkan på konsumenterna (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet)

94

2023/C 349/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Åtgärder för att förbättra den psykiska hälsan (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet)

100

2023/C 349/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Åtgärder för att minska barnfetma (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet)

108

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 580:e plenarsession, 12.7.2023–13.7.2023 |
| 2023/C 349/18 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av gigabitnät för elektronisk kommunikation och om upphävande av direktiv 2014/61/EU (Gigabitinfrastrukturakten) (COM(2023) 94 final – 2023/0046 (COD)) | 116 |
| 2023/C 349/19 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tvätt- och rengöringsmedel och ytaktiva ämnen, om ändring av förordning (EU) 2019/1020 och om upphävande av förordning (EG) nr 648/2004 (COM(2023) 217 final – 2023/0124 (COD)) | 121 |
| 2023/C 349/20 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU:s handlingsplan: Skydda och återställa marina ekosystem för ett hållbart och resilient fiske (COM(2023) 102 final) | 127 |
| 2023/C 349/21 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/1242 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och införande av rapporteringsskyldigheter samt om upphävande av förordning (EU) 2018/956 (COM(2023) 88 final – 2023/0042 (COD)) | 134 |
| 2023/C 349/22 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för säkerställande av trygg och hållbar försörjning av kritiska råvaror och om ändring av förordningarna (EU) 168/2013, (EU) 2018/858, 2018/1724 och (EU) 2019/1020 [COM(2023) 160 final — 2023/0079 (COD)] och Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En säker och hållbar försörjning av råvaror av avgörande betydelse till stöd för den gröna och den digitala omställningen (COM(2023) 165 final) | 142 |
| 2023/C 349/23 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet EU:s rymdstrategi för säkerhet och försvar (JOIN(2023) 9 final) | 155 |
| 2023/C 349/24 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om översyn av ramen för krishantering och insättningsgaranti för att bidra till att fullborda bankunionen (COM(2023) 225 final) — om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller åtgärder för tidigt ingripande, villkor för resolution och finansiering av resolutionsåtgärder (COM(2023) 226 final – 2023/0111(COD)) — om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/59/EU vad gäller åtgärder för tidigt ingripande, villkor för resolution och finansiering av resolutionsåtgärder (COM(2023) 227 final – 2023/0112(COD)), och om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/59/EU och förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller vissa aspekter av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (COM(2023) 229 final – 2023/0113(COD)) | 161 |
| 2023/C 349/25 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/881 vad gäller hanterade säkerhetstjänster (COM(2023) 208 final) — 2023/0108 (COD) och Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att stärka solidariteten och kapaciteten i unionen att upptäcka, förbereda sig inför och hantera cyberhot och cybersäkerhetsincidenter (COM(2023) 209 final) — 2023/0109 (COD) | 167 |
| 2023/C 349/26 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om Översyn av EU-initiativet om pollinatörer – En ny giv för pollinatörer (COM(2023) 35 final) | 173 |
| 2023/C 349/27 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om a) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En industriplan i den gröna given för nettonollåldern (COM(2023) 62 final), b) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en åtgärdsram för att stärka Europas ekosystem för tillverkning av nettonollteknikprodukter (rättsakt om nettonollindustrin) (COM(2023) 161 final – 2023/0081 (COD)) | 179 |

III   Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 580:e plenarsession, 12.7.2023–13.7.2023

2023/C 349/18

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av gigabitnät för elektronisk kommunikation och om upphävande av direktiv 2014/61/EU (Gigabitinfrastrukturakten) (COM(2023) 94 final – 2023/0046 (COD))

116

2023/C 349/19

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tvätt- och rengöringsmedel och ytaktiva ämnen, om ändring av förordning (EU) 2019/1020 och om upphävande av förordning (EG) nr 648/2004 (COM(2023) 217 final – 2023/0124 (COD))

121

2023/C 349/20

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU:s handlingsplan: Skydda och återställa marina ekosystem för ett hållbart och resilient fiske (COM(2023) 102 final)

127

2023/C 349/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/1242 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och införande av rapporteringsskyldigheter samt om upphävande av förordning (EU) 2018/956 (COM(2023) 88 final – 2023/0042 (COD))

134

2023/C 349/22

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för säkerställande av trygg och hållbar försörjning av kritiska råvaror och om ändring av förordningarna (EU) 168/2013, (EU) 2018/858, 2018/1724 och (EU) 2019/1020 [COM(2023) 160 final — 2023/0079 (COD)] och Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En säker och hållbar försörjning av råvaror av avgörande betydelse till stöd för den gröna och den digitala omställningen (COM(2023) 165 final)

142

2023/C 349/23

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet EU:s rymdstrategi för säkerhet och försvar (JOIN(2023) 9 final)

155

2023/C 349/24

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om översyn av ramen för krishantering och insättningsgaranti för att bidra till att fullborda bankunionen (COM(2023) 225 final) — om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller åtgärder för tidigt ingripande, villkor för resolution och finansiering av resolutionsåtgärder (COM(2023) 226 final – 2023/0111(COD)) — om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/59/EU vad gäller åtgärder för tidigt ingripande, villkor för resolution och finansiering av resolutionsåtgärder (COM(2023) 227 final – 2023/0112(COD)), och om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/59/EU och förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller vissa aspekter av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (COM(2023) 229 final – 2023/0113(COD))

161

2023/C 349/25

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/881 vad gäller hanterade säkerhetstjänster (COM(2023) 208 final) — 2023/0108 (COD) och Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att stärka solidariteten och kapaciteten i unionen att upptäcka, förbereda sig inför och hantera cyberhot och cybersäkerhetsincidenter (COM(2023) 209 final) — 2023/0109 (COD)

167

2023/C 349/26

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om Översyn av EU-initiativet om pollinatörer – En ny giv för pollinatörer (COM(2023) 35 final)

173

2023/C 349/27

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om a) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En industriplan i den gröna given för nettonollåldern (COM(2023) 62 final), b) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en åtgärdsram för att stärka Europas ekosystem för tillverkning av nettonollteknikprodukter (rättsakt om nettonollindustrin) (COM(2023) 161 final – 2023/0081 (COD))

179

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 580:e plenarsession, 12.7.2023–13.7.2023

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En översyn av skattepolitiken för att skydda låginkomsthushåll och utsatta grupper från de negativa effekterna av den gröna omställningen

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 349/01)

| Föredragande: | Philip von Brockdorff |
| --- | --- |

Föredragande:

Philip von Brockdorff

Philip von Brockdorff

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 27.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 195/7/10 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.1.2023

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

27.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

195/7/10

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) konstaterar att effekterna av den gröna omställningen inte kommer att vara desamma i hela EU – de kommer att variera avsevärt från land till land och mellan olika regioner i medlemsstaterna. Mot bakgrund av detta måste medlemsstaterna ägna uppmärksamhet åt de sociala utmaningar som följer av omställningen för att stärka dess legitimitet, upprätthålla stabiliteten och avvärja populistiskt motstånd. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) konstaterar att effekterna av den gröna omställningen inte kommer att vara desamma i hela EU – de kommer att variera avsevärt från land till land och mellan olika regioner i medlemsstaterna. Mot bakgrund av detta måste medlemsstaterna ägna uppmärksamhet åt de sociala utmaningar som följer av omställningen för att stärka dess legitimitet, upprätthålla stabiliteten och avvärja populistiskt motstånd.

| 1.2 | EESK menar att kommissionens konsekvensbedömningar till stöd för flera rättsakter som rör den gröna omställningen i huvudsak är gjorda ur ett allmänt EU-perspektiv, vilket innebär att de ofta inte är djupgående nog för det lands- och regionsinriktade angreppssätt som krävs för att man ska kunna fokusera på de sannolika konsekvenserna för de lokala ekonomierna och samhällena (ett undantag är det förslag som rör energiskattedirektivet). |
| --- | --- |

1.2

EESK menar att kommissionens konsekvensbedömningar till stöd för flera rättsakter som rör den gröna omställningen i huvudsak är gjorda ur ett allmänt EU-perspektiv, vilket innebär att de ofta inte är djupgående nog för det lands- och regionsinriktade angreppssätt som krävs för att man ska kunna fokusera på de sannolika konsekvenserna för de lokala ekonomierna och samhällena (ett undantag är det förslag som rör energiskattedirektivet).

| 1.3 | EESK anser också att en mer riktad analys bör bidra med mycket relevanta uppgifter om hushåll som påverkas av den gröna omställningen, så att regeringarna kan vidta lämpligare åtgärder för att mildra effekterna av den pågående processen på fattigare och utsatta hushåll. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser också att en mer riktad analys bör bidra med mycket relevanta uppgifter om hushåll som påverkas av den gröna omställningen, så att regeringarna kan vidta lämpligare åtgärder för att mildra effekterna av den pågående processen på fattigare och utsatta hushåll.

| 1.4 | EESK lyfter fram två huvudsakliga risker i samband med den gröna omställningen i form av negativa sociala och ekonomiska konsekvenser, nämligen i) växande inkomstskillnader och ii) flytt av industrisektorer och därmed sammanhängande arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.4

EESK lyfter fram två huvudsakliga risker i samband med den gröna omställningen i form av negativa sociala och ekonomiska konsekvenser, nämligen i) växande inkomstskillnader och ii) flytt av industrisektorer och därmed sammanhängande arbetstillfällen.

| 1.5 | EESK framhåller följaktligen behovet av att eftersträva en rättvis omställning där både sysselsättnings- och fördelningseffekterna av en omställning till klimatneutralitet hanteras. I detta sammanhang efterlyser kommittén omfördelningsåtgärder som kan styra ekonomiska resurser till förmån för låginkomsthushåll och utsatta grupper för att minimera den sociala utestängningen genom att en ytterligare fördjupning av inkomstklyftorna undviks under den pågående processen. |
| --- | --- |

1.5

EESK framhåller följaktligen behovet av att eftersträva en rättvis omställning där både sysselsättnings- och fördelningseffekterna av en omställning till klimatneutralitet hanteras. I detta sammanhang efterlyser kommittén omfördelningsåtgärder som kan styra ekonomiska resurser till förmån för låginkomsthushåll och utsatta grupper för att minimera den sociala utestängningen genom att en ytterligare fördjupning av inkomstklyftorna undviks under den pågående processen.

| 1.6 | Givet att beskattning i samband med den gröna omställningen faller inom medlemsstaternas ansvarsområde framhåller EESK vikten av nationella finanspolitiska åtgärder för att göra den gröna omställningen mer hållbar och minska dess påverkan på de svagaste grupperna i befolkningen. |
| --- | --- |

1.6

Givet att beskattning i samband med den gröna omställningen faller inom medlemsstaternas ansvarsområde framhåller EESK vikten av nationella finanspolitiska åtgärder för att göra den gröna omställningen mer hållbar och minska dess påverkan på de svagaste grupperna i befolkningen.

| 1.7 | Under omställningen bör finanspolitiken således ha tre komponenter, nämligen principen att förorenaren betalar (med kompletterande omfördelningsåtgärder till stöd för låginkomsthushåll), riktat inkomststöd och skatteavdrag för energisnåla hushållsprodukter. Denna strategi skulle i) stödja köp av elfordon, ii) ge incitament till användning av miljövänlig teknik i hushållen och iii) förbättra energieffektiviteten i byggnader (energiskattedirektivet (1) syftar visserligen också till att förbättra energieffektiviteten och samtidigt skydda utsatta grupper). Med avseende på de hushåll som har lägst inkomster och som kanske inte har en tillräckligt stor skattebörda för att kunna dra nytta av skatteavdrag förespråkas inkomststöd som den optimala åtgärden. |
| --- | --- |

1.7

Under omställningen bör finanspolitiken således ha tre komponenter, nämligen principen att förorenaren betalar (med kompletterande omfördelningsåtgärder till stöd för låginkomsthushåll), riktat inkomststöd och skatteavdrag för energisnåla hushållsprodukter. Denna strategi skulle i) stödja köp av elfordon, ii) ge incitament till användning av miljövänlig teknik i hushållen och iii) förbättra energieffektiviteten i byggnader (energiskattedirektivet (1

| 1.8 | EESK anser också att staten skulle kunna stödja utsatta grupper under omställningen genom att dela ut kuponger som möjliggör köp av och investeringar i miljövänlig teknik och miljövänliga produkter. |
| --- | --- |

1.8

EESK anser också att staten skulle kunna stödja utsatta grupper under omställningen genom att dela ut kuponger som möjliggör köp av och investeringar i miljövänlig teknik och miljövänliga produkter.

| 1.9 | De skatteavdrag som införts i Nederländerna för enskilda personer som köper elfordon är ett bra exempel på hur man kan uppmuntra till köp av miljövänliga fordon och samtidigt minimera eventuella snedvridningar som följer av subventioner, vilka ofta gynnar leverantörerna på bekostnad av konsumenterna (2). |
| --- | --- |

1.9

De skatteavdrag som införts i Nederländerna för enskilda personer som köper elfordon är ett bra exempel på hur man kan uppmuntra till köp av miljövänliga fordon och samtidigt minimera eventuella snedvridningar som följer av subventioner, vilka ofta gynnar leverantörerna på bekostnad av konsumenterna (2

| 1.10 | EESK anser också att erfarenheterna i medlemsstater såsom Tyskland, Frankrike och Italien, som har infört lägre mervärdesskattesatser för energieffektiva produkter, energieffektiv teknik och bostadsrenoveringar med syftet att öka byggnadernas energieffektivitet, skulle kunna undersökas. Mervärdesskatten är dock per definition inte progressiv. En anpassning av denna strategi till låginkomsthushållen kan kräva kompletterande åtgärder såsom en engångsersättning i syfte att uppmuntra dessa hushåll att satsa på energieffektivitet. Vidare påpekar EESK att energigemenskaper (direktiv (EU) 2019/944) (3) och gemenskaper för förnybar energi (direktiv (EU) 2018/2001) (4) kan bli ett viktigt verktyg för att hjälpa medborgare och utsatta grupper att hantera den gröna omställningen. |
| --- | --- |

1.10

EESK anser också att erfarenheterna i medlemsstater såsom Tyskland, Frankrike och Italien, som har infört lägre mervärdesskattesatser för energieffektiva produkter, energieffektiv teknik och bostadsrenoveringar med syftet att öka byggnadernas energieffektivitet, skulle kunna undersökas. Mervärdesskatten är dock per definition inte progressiv. En anpassning av denna strategi till låginkomsthushållen kan kräva kompletterande åtgärder såsom en engångsersättning i syfte att uppmuntra dessa hushåll att satsa på energieffektivitet. Vidare påpekar EESK att energigemenskaper (direktiv (EU) 2019/944) (3

4

| 1.11 | EESK framhäver den strategiska roll som Fonden för en rättvis omställning spelar. Detta finansieringsinstrument bör på ett verkningsfullt sätt syfta till att hantera de socioekonomiska konsekvenserna av omställningen för de ekonomier i EU som i dag är starkt beroende av fossila bränslen eller växthusgasintensiv verksamhet, och framför allt till att underlätta omställningen för arbetstagare och hushåll som påverkas av de pågående förändringarna. |
| --- | --- |

1.11

EESK framhäver den strategiska roll som Fonden för en rättvis omställning spelar. Detta finansieringsinstrument bör på ett verkningsfullt sätt syfta till att hantera de socioekonomiska konsekvenserna av omställningen för de ekonomier i EU som i dag är starkt beroende av fossila bränslen eller växthusgasintensiv verksamhet, och framför allt till att underlätta omställningen för arbetstagare och hushåll som påverkas av de pågående förändringarna.

| 1.12 | I enlighet med tidigare yttranden påpekar EESK att Fonden för en rättvis omställning, även om den är strategisk, kanske inte räcker till som stöd för de pågående ekonomiska förändringarna och därför bör kompletteras med en tillräckligt finansierad social klimatfond. |
| --- | --- |

1.12

I enlighet med tidigare yttranden påpekar EESK att Fonden för en rättvis omställning, även om den är strategisk, kanske inte räcker till som stöd för de pågående ekonomiska förändringarna och därför bör kompletteras med en tillräckligt finansierad social klimatfond.

2.   Inledning och bakgrund

Inledning och bakgrund

| 2.1 | Den gröna omställningen är en enorm utmaning för EU och för kommande generationer, särskilt i och med det utdragna kriget i Ukraina, som skapar ekonomisk osäkerhet både i allmänhet och inom energisektorn i synnerhet. Socialt samförstånd är enligt EESK nödvändigt för att omställningen ska lyckas, och det kan endast uppnås om stödåtgärder genomförs effektivt i hela EU och populistiskt motstånd avvärjs. |
| --- | --- |

2.1

Den gröna omställningen är en enorm utmaning för EU och för kommande generationer, särskilt i och med det utdragna kriget i Ukraina, som skapar ekonomisk osäkerhet både i allmänhet och inom energisektorn i synnerhet. Socialt samförstånd är enligt EESK nödvändigt för att omställningen ska lyckas, och det kan endast uppnås om stödåtgärder genomförs effektivt i hela EU och populistiskt motstånd avvärjs.

| 2.2 | EESK erinrar om att man inom ramen för den gröna given höjde EU:s mål att minska växthusgasutsläppen fram till 2030 från 40 % till minst 55 %, i förhållande till 1990 års nivåer, samtidigt som man fastställde målet om klimatneutralitet senast 2050. |
| --- | --- |

2.2

EESK erinrar om att man inom ramen för den gröna given höjde EU:s mål att minska växthusgasutsläppen fram till 2030 från 40 % till minst 55 %, i förhållande till 1990 års nivåer, samtidigt som man fastställde målet om klimatneutralitet senast 2050.

| 2.3 | 55 %-paketet innehåller en rad politikförslag som syftar till att uppnå målet för 2030. I detta sammanhang vill EESK lägga fram sitt bidrag, som handlar om att främja en grön omställning som alla berörda parter är fullt införstådda med och står bakom, och som samtidigt inte är alltför skadlig för hushåll och utsatta grupper. |
| --- | --- |

2.3

55 %-paketet innehåller en rad politikförslag som syftar till att uppnå målet för 2030. I detta sammanhang vill EESK lägga fram sitt bidrag, som handlar om att främja en grön omställning som alla berörda parter är fullt införstådda med och står bakom, och som samtidigt inte är alltför skadlig för hushåll och utsatta grupper.

| 2.4 | Med utgångspunkten att den gröna omställningen kommer att ge betydande och mycket efterlängtade fördelar i hela EU fokuserar EESK i detta yttrande på de negativa effekter som denna pågående gröna omställning sannolikt kommer att ha på kort sikt, med särskild tonvikt på social utestängning och inkomstskillnader, och efterlyser samtidigt en rättvis omställning som är proportionerlig för låginkomsthushåll och utsatta grupper. |
| --- | --- |

2.4

Med utgångspunkten att den gröna omställningen kommer att ge betydande och mycket efterlängtade fördelar i hela EU fokuserar EESK i detta yttrande på de negativa effekter som denna pågående gröna omställning sannolikt kommer att ha på kort sikt, med särskild tonvikt på social utestängning och inkomstskillnader, och efterlyser samtidigt en rättvis omställning som är proportionerlig för låginkomsthushåll och utsatta grupper.

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | EESK konstaterar att konsekvenserna av den gröna omställningen inte kommer att vara desamma i hela EU utan i själva verket kommer att variera avsevärt från land till land och till och med mellan olika regioner och områden i medlemsstaterna, något som beror på flera ekonomiska och sociala faktorer. |
| --- | --- |

3.1

EESK konstaterar att konsekvenserna av den gröna omställningen inte kommer att vara desamma i hela EU utan i själva verket kommer att variera avsevärt från land till land och till och med mellan olika regioner och områden i medlemsstaterna, något som beror på flera ekonomiska och sociala faktorer.

| 3.2 | I detta sammanhang noterar EESK att regioner som i hög grad är beroende av fossila bränslen är och kommer att vara särskilt sårbara för effekterna av omställningen och för potentiella förluster av arbetstillfällen. Därför måste de åtgärder som krävs för att stödja den sociala sammanhållningen vara tämligen differentierade mellan medlemsstaterna, eller till och med mellan regionerna, på grundval av de olika lokala förhållandena i enlighet med subsidiaritetsprincipen. EESK konstaterar dock att man i det reviderade energiskattedirektivet föreslår en övergångsperiod och en möjlighet för medlemsstaterna att undanta ekonomiskt utsatta hushåll från beskattning av uppvärmning under en tioårsperiod efter införandet av den reviderade skatten. |
| --- | --- |

3.2

I detta sammanhang noterar EESK att regioner som i hög grad är beroende av fossila bränslen är och kommer att vara särskilt sårbara för effekterna av omställningen och för potentiella förluster av arbetstillfällen. Därför måste de åtgärder som krävs för att stödja den sociala sammanhållningen vara tämligen differentierade mellan medlemsstaterna, eller till och med mellan regionerna, på grundval av de olika lokala förhållandena i enlighet med subsidiaritetsprincipen. EESK konstaterar dock att man i det reviderade energiskattedirektivet föreslår en övergångsperiod och en möjlighet för medlemsstaterna att undanta ekonomiskt utsatta hushåll från beskattning av uppvärmning under en tioårsperiod efter införandet av den reviderade skatten.

| 3.3 | När det gäller metod menar EESK att de konsekvensbedömningar som hittills lagts fram av kommissionen i huvudsak är gjorda ur ett allmänt EU-perspektiv, vilket innebär att de inte är djupgående nog för det lands- och regionsinriktade angreppssätt som krävs för att man ska kunna fokusera på de sannolika konsekvenserna av omställningen för de lokala ekonomierna och samhällena. Här är det förslag som rör energiskattedirektivet ett undantag eftersom det föregicks av en riktad mikroanalys, vilket man borde ta efter mer allmänt vid genomförandet av den gröna given. |
| --- | --- |

3.3

När det gäller metod menar EESK att de konsekvensbedömningar som hittills lagts fram av kommissionen i huvudsak är gjorda ur ett allmänt EU-perspektiv, vilket innebär att de inte är djupgående nog för det lands- och regionsinriktade angreppssätt som krävs för att man ska kunna fokusera på de sannolika konsekvenserna av omställningen för de lokala ekonomierna och samhällena. Här är det förslag som rör energiskattedirektivet ett undantag eftersom det föregicks av en riktad mikroanalys, vilket man borde ta efter mer allmänt vid genomförandet av den gröna given.

| 3.4 | EESK anser att en mer riktad analys, i vilken lokala särdrag kan beaktas fullt ut, bör bidra med värdefull information, särskilt om hushåll som påverkas av den gröna omställningen, så att regeringarna kan vidta lämpliga åtgärder för att mildra effekterna av den pågående processen på fattigare och utsatta hushåll, för vilka konsekvenserna kommer att vara som svårast. |
| --- | --- |

3.4

EESK anser att en mer riktad analys, i vilken lokala särdrag kan beaktas fullt ut, bör bidra med värdefull information, särskilt om hushåll som påverkas av den gröna omställningen, så att regeringarna kan vidta lämpliga åtgärder för att mildra effekterna av den pågående processen på fattigare och utsatta hushåll, för vilka konsekvenserna kommer att vara som svårast.

| 3.5 | EESK ser två huvudsakliga risker i samband med den gröna omställningen i form av negativa sociala och ekonomiska konsekvenser, nämligen i) växande inkomstskillnader och ii) flytt av industrisektorer och därmed sammanhängande arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.5

EESK ser två huvudsakliga risker i samband med den gröna omställningen i form av negativa sociala och ekonomiska konsekvenser, nämligen i) växande inkomstskillnader och ii) flytt av industrisektorer och därmed sammanhängande arbetstillfällen.

| 3.6 | EESK påpekar att omställningen till en klimatresilient och koldioxidsnål ekonomi innebär särskilt stora utmaningar för låginkomsthushåll och låginkomstsamhällen, särskilt i regioner där man släpar efter i utvecklingen jämfört med stadsområdena. Det är därför av yttersta vikt att omställningen understöds med en lämplig uppsättning finanspolitiska åtgärder, inbegripet ekonomiskt stöd, i syfte att hantera de orosfrågor som tas upp ovan. |
| --- | --- |

3.6

EESK påpekar att omställningen till en klimatresilient och koldioxidsnål ekonomi innebär särskilt stora utmaningar för låginkomsthushåll och låginkomstsamhällen, särskilt i regioner där man släpar efter i utvecklingen jämfört med stadsområdena. Det är därför av yttersta vikt att omställningen understöds med en lämplig uppsättning finanspolitiska åtgärder, inbegripet ekonomiskt stöd, i syfte att hantera de orosfrågor som tas upp ovan.

| 3.7 | EESK skulle dessutom vilja rikta uppmärksamheten mot de ytterligare bördor som omställningen skulle kunna innebära för de svagaste grupperna i befolkningen, särskilt med avseende på råvarupriserna, som kan komma att stiga avsevärt under omställningsprocessen. Faktum är att omställningen skulle kunna driva upp energi- och bränslepriserna för dem som allra minst har råd med det, eftersom de högre koldioxidkostnaderna vägs in. Denna effekt är särskilt oroande i det rådande makroekonomiska läget, med en hög inflation i flera medlemsstater tidigare i år (5). |
| --- | --- |

3.7

EESK skulle dessutom vilja rikta uppmärksamheten mot de ytterligare bördor som omställningen skulle kunna innebära för de svagaste grupperna i befolkningen, särskilt med avseende på råvarupriserna, som kan komma att stiga avsevärt under omställningsprocessen. Faktum är att omställningen skulle kunna driva upp energi- och bränslepriserna för dem som allra minst har råd med det, eftersom de högre koldioxidkostnaderna vägs in. Denna effekt är särskilt oroande i det rådande makroekonomiska läget, med en hög inflation i flera medlemsstater tidigare i år (5

| 3.8 | EESK framhåller följaktligen behovet av att eftersträva en rättvis omställning där både sysselsättnings- och fördelningseffekterna av en omställning till klimatneutralitet hanteras. Denna strategi bör ses som en integrerad del av ramen för den gröna omställningen och inte bara som kompletterande korrigeringsåtgärder. |
| --- | --- |

3.8

EESK framhåller följaktligen behovet av att eftersträva en rättvis omställning där både sysselsättnings- och fördelningseffekterna av en omställning till klimatneutralitet hanteras. Denna strategi bör ses som en integrerad del av ramen för den gröna omställningen och inte bara som kompletterande korrigeringsåtgärder.

| 3.9 | EESK understryker att det behövs omfördelningsåtgärder som styr ekonomiska resurser till stöd för låginkomsthushåll och utsatta grupper, med målet att förhindra social utestängning och en fördjupning av inkomstklyftorna. Dessa åtgärder skulle till exempel kunna ta formen av miljöbeskattning som bygger på principen att förorenaren betalar, varvid de med en inkomst som överstiger ett fastställt tröskelvärde skulle betala mer för förbrukning av koldioxidintensiv energi. |
| --- | --- |

3.9

EESK understryker att det behövs omfördelningsåtgärder som styr ekonomiska resurser till stöd för låginkomsthushåll och utsatta grupper, med målet att förhindra social utestängning och en fördjupning av inkomstklyftorna. Dessa åtgärder skulle till exempel kunna ta formen av miljöbeskattning som bygger på principen att förorenaren betalar, varvid de med en inkomst som överstiger ett fastställt tröskelvärde skulle betala mer för förbrukning av koldioxidintensiv energi.

| 3.10 | Givet att beskattning i samband med den gröna omställningen, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, faller inom medlemsstaternas ansvarsområde framhåller EESK vikten av finanspolitiska åtgärder som antas på nationell nivå i syfte att göra den gröna omställningen mer hållbar och minska dess påverkan på utsatta grupper, samtidigt som de regressiva effekter som ofta är förknippade med miljöskatter möjligen undviks. |
| --- | --- |

3.10

Givet att beskattning i samband med den gröna omställningen, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, faller inom medlemsstaternas ansvarsområde framhåller EESK vikten av finanspolitiska åtgärder som antas på nationell nivå i syfte att göra den gröna omställningen mer hållbar och minska dess påverkan på utsatta grupper, samtidigt som de regressiva effekter som ofta är förknippade med miljöskatter möjligen undviks.

| 3.11 | EESK anser att finanspolitiken bör ha tre komponenter under omställningen, nämligen principen att förorenaren betalar (med kompletterande omfördelningsåtgärder till stöd för låginkomsthushåll), riktat inkomststöd och skatteavdrag för energisnåla hushållsprodukter. Denna strategi skulle i) stödja köp av elfordon, ii) ge incitament till användning av miljövänlig teknik i hushållen och iii) förbättra energieffektiviteten i byggnader. Kommittén noterar dock att det reviderade energiskattedirektivet också syftar till att förbättra energieffektiviteten och samtidigt skydda utsatta grupper. Med avseende på de hushåll som har lägst inkomster och som kanske inte har en tillräckligt stor skattebörda för att kunna dra nytta av skatteavdrag förespråkas inkomststöd som den optimala åtgärden. |
| --- | --- |

3.11

EESK anser att finanspolitiken bör ha tre komponenter under omställningen, nämligen principen att förorenaren betalar (med kompletterande omfördelningsåtgärder till stöd för låginkomsthushåll), riktat inkomststöd och skatteavdrag för energisnåla hushållsprodukter. Denna strategi skulle i) stödja köp av elfordon, ii) ge incitament till användning av miljövänlig teknik i hushållen och iii) förbättra energieffektiviteten i byggnader. Kommittén noterar dock att det reviderade energiskattedirektivet också syftar till att förbättra energieffektiviteten och samtidigt skydda utsatta grupper. Med avseende på de hushåll som har lägst inkomster och som kanske inte har en tillräckligt stor skattebörda för att kunna dra nytta av skatteavdrag förespråkas inkomststöd som den optimala åtgärden.

| 3.12 | EESK anser också att staten skulle kunna stödja utsatta grupper under omställningen genom att dela ut kuponger för investeringar i miljövänlig teknik och köp av miljövänliga produkter. |
| --- | --- |

3.12

EESK anser också att staten skulle kunna stödja utsatta grupper under omställningen genom att dela ut kuponger för investeringar i miljövänlig teknik och köp av miljövänliga produkter.

| 3.13 | De finanspolitiska åtgärder som vidtagits i Nederländerna med avseende på enskilda personer som köper elfordon är ett bra exempel på hur man kan uppmuntra till köp av den nya generationen miljövänliga fordon och minska eventuella snedvridningar som följer av mer omfattande subventioner. Det skattevänliga förhållningssättet till elfordon i Nederländerna omfattar även registreringsavgifter och fordonsskatter, vilket skapar en komplett fördelaktig rättslig ram. I detta avseende skulle skatteavdrag särskilt kunna riktas till låginkomsthushåll i befolkningen, vilka väntas ha det svårast under omställningen till miljövänlig teknik. |
| --- | --- |

3.13

De finanspolitiska åtgärder som vidtagits i Nederländerna med avseende på enskilda personer som köper elfordon är ett bra exempel på hur man kan uppmuntra till köp av den nya generationen miljövänliga fordon och minska eventuella snedvridningar som följer av mer omfattande subventioner. Det skattevänliga förhållningssättet till elfordon i Nederländerna omfattar även registreringsavgifter och fordonsskatter, vilket skapar en komplett fördelaktig rättslig ram. I detta avseende skulle skatteavdrag särskilt kunna riktas till låginkomsthushåll i befolkningen, vilka väntas ha det svårast under omställningen till miljövänlig teknik.

| 3.14 | EESK anser också att erfarenheterna i medlemsstater såsom Tyskland, Frankrike och Italien, som har infört lägre mervärdesskattesatser för energieffektiva produkter, energieffektiv teknik och bostadsrenoveringar med syftet att öka byggnadernas energieffektivitet, skulle kunna undersökas och utvecklas vidare. Mervärdesskatten är dock per definition inte progressiv. En anpassning av denna strategi till låginkomsthushållen kan således kräva kompletterande åtgärder såsom en engångsersättning i syfte att uppmuntra dessa hushåll att satsa på energieffektivitet. |
| --- | --- |

3.14

EESK anser också att erfarenheterna i medlemsstater såsom Tyskland, Frankrike och Italien, som har infört lägre mervärdesskattesatser för energieffektiva produkter, energieffektiv teknik och bostadsrenoveringar med syftet att öka byggnadernas energieffektivitet, skulle kunna undersökas och utvecklas vidare. Mervärdesskatten är dock per definition inte progressiv. En anpassning av denna strategi till låginkomsthushållen kan således kräva kompletterande åtgärder såsom en engångsersättning i syfte att uppmuntra dessa hushåll att satsa på energieffektivitet.

| 3.15 | EESK framhåller vikten av Fonden för en rättvis omställning, som inte kan understrykas nog. Detta finansieringsinstrument bör på ett verkningsfullt sätt syfta till att hantera de socioekonomiska konsekvenserna av omställningen för de ekonomier i EU som i dag är starkt beroende av fossila bränslen eller växthusgasintensiv industriverksamhet, och framför allt till att underlätta omställningen för arbetstagare och hushåll som påverkas av de pågående förändringarna. |
| --- | --- |

3.15

EESK framhåller vikten av Fonden för en rättvis omställning, som inte kan understrykas nog. Detta finansieringsinstrument bör på ett verkningsfullt sätt syfta till att hantera de socioekonomiska konsekvenserna av omställningen för de ekonomier i EU som i dag är starkt beroende av fossila bränslen eller växthusgasintensiv industriverksamhet, och framför allt till att underlätta omställningen för arbetstagare och hushåll som påverkas av de pågående förändringarna.

| 3.16 | I enlighet med sitt tidigare yttrande ”Lånefaciliteten för den offentliga sektorn och ändring av Fonden för en rättvis omställning” (6) påpekar EESK att Fonden för en rättvis omställning, även om den är viktig, kanske inte räcker till som stöd för de pågående ekonomiska förändringarna i fråga om resurser och tillämpningsområde. Fonden bör därför kompletteras med en tillräckligt finansierad social klimatfond, såsom rekommenderas i kommitténs yttrande ”Klimatanpassningsfond finansierad av Sammanhållningsfonden och Next Generation EU” (7). |
| --- | --- |

3.16

I enlighet med sitt tidigare yttrande ”Lånefaciliteten för den offentliga sektorn och ändring av Fonden för en rättvis omställning” (6

7

| 3.17 | EESK påpekar att syftet med att ha en sådan ytterligare fond bör vara att skydda låginkomsttagare och utsatta grupper från de negativa effekterna av omställningen, vilket förutsätter att den sociala klimatfonden åtföljs av god praxis som först och främst handlar om att förhindra att inkomstklyftorna ökar. Samtidigt befarar kommittén att den sociala klimatfonden, med sin nuvarande form och ekonomiska kapacitet (och inte minst på grund av senareläggningen av inrättandet med ett år), sannolikt inte kommer att vara tillräcklig för att effektivt stödja de mest utsatta grupperna i befolkningen, vilket ett flertal berörda parter redan har påpekat. Som exempel kan nämnas att kostnaden för att övergå från traditionella fordon till elfordon skulle kunna bli för hög och att det skulle innebära alltför stora svårigheter för låginkomsthushåll och utsatta hushåll i avsaknad av skatteincitament eller ekonomiskt stöd (8). |
| --- | --- |

3.17

EESK påpekar att syftet med att ha en sådan ytterligare fond bör vara att skydda låginkomsttagare och utsatta grupper från de negativa effekterna av omställningen, vilket förutsätter att den sociala klimatfonden åtföljs av god praxis som först och främst handlar om att förhindra att inkomstklyftorna ökar. Samtidigt befarar kommittén att den sociala klimatfonden, med sin nuvarande form och ekonomiska kapacitet (och inte minst på grund av senareläggningen av inrättandet med ett år), sannolikt inte kommer att vara tillräcklig för att effektivt stödja de mest utsatta grupperna i befolkningen, vilket ett flertal berörda parter redan har påpekat. Som exempel kan nämnas att kostnaden för att övergå från traditionella fordon till elfordon skulle kunna bli för hög och att det skulle innebära alltför stora svårigheter för låginkomsthushåll och utsatta hushåll i avsaknad av skatteincitament eller ekonomiskt stöd (8

| 3.18 | EESK föreslår därför att de ansvariga myndigheterna på europeisk och lokal nivå tar fram en lämplig finanspolitik för att mildra de negativa konsekvenserna av omställningen, utan att undergräva de incitament till förändringar i fråga om gröna investeringar och grön konsumtion som omställningsprocessen kräver. Det är viktigt att sådana mekanismer åtföljs av åtgärder för att säkerställa inkluderande styrelseformer och åtgärder för att aktivt engagera dem som påverkas mest av den gröna omställningen. EESK noterar dock att man i det reviderade energiskattedirektivet fastställer övergångsperioder för beskattning av vissa produkter och investeringar i syfte att minska energiförbrukningen. |
| --- | --- |

3.18

EESK föreslår därför att de ansvariga myndigheterna på europeisk och lokal nivå tar fram en lämplig finanspolitik för att mildra de negativa konsekvenserna av omställningen, utan att undergräva de incitament till förändringar i fråga om gröna investeringar och grön konsumtion som omställningsprocessen kräver. Det är viktigt att sådana mekanismer åtföljs av åtgärder för att säkerställa inkluderande styrelseformer och åtgärder för att aktivt engagera dem som påverkas mest av den gröna omställningen. EESK noterar dock att man i det reviderade energiskattedirektivet fastställer övergångsperioder för beskattning av vissa produkter och investeringar i syfte att minska energiförbrukningen.

| 3.19 | EESK vill påminna alla institutioner som är involverade i den gröna omställningen om vikten av social dialog och om nyttan med att göra det civila samhället delaktigt på europeisk, nationell och regional nivå samt sektorsnivå. Den sociala dialogen spelar en avgörande roll när det gäller att hantera och underlätta den gröna omställningen, säkerställa ett brett deltagande av alla berörda parter och samtidigt skydda utsatta grupper och upprätthålla sysselsättningsnivåerna i EU. |
| --- | --- |

3.19

EESK vill påminna alla institutioner som är involverade i den gröna omställningen om vikten av social dialog och om nyttan med att göra det civila samhället delaktigt på europeisk, nationell och regional nivå samt sektorsnivå. Den sociala dialogen spelar en avgörande roll när det gäller att hantera och underlätta den gröna omställningen, säkerställa ett brett deltagande av alla berörda parter och samtidigt skydda utsatta grupper och upprätthålla sysselsättningsnivåerna i EU.

| 3.20 | EESK påpekar att flera europeiska länder redan har progressiv beskattning, riktade välfärdssystem och lämpliga mekanismer för social dialog, och att antagandet och förstärkningen av sådan politik således kan bygga på befintlig god praxis och visa sig vara ett mycket användbart verktyg för att förhindra att ojämlikheten och den sociala utestängningen ökar ytterligare. |
| --- | --- |

3.20

EESK påpekar att flera europeiska länder redan har progressiv beskattning, riktade välfärdssystem och lämpliga mekanismer för social dialog, och att antagandet och förstärkningen av sådan politik således kan bygga på befintlig god praxis och visa sig vara ett mycket användbart verktyg för att förhindra att ojämlikheten och den sociala utestängningen ökar ytterligare.

| 3.21 | Det är EESK:s fasta övertygelse att skapandet av en bred förståelse samt en politisk och social acceptans beträffande klimatpolitiken i de europeiska länderna kommer att bidra till en starkare och bättre grön omställning, som däremot riskerar att förlora både legitimitet och styrka om bördan och de negativa konsekvenserna skulle bli oproportionerligt stora för fattigare hushåll. |
| --- | --- |

3.21

Det är EESK:s fasta övertygelse att skapandet av en bred förståelse samt en politisk och social acceptans beträffande klimatpolitiken i de europeiska länderna kommer att bidra till en starkare och bättre grön omställning, som däremot riskerar att förlora både legitimitet och styrka om bördan och de negativa konsekvenserna skulle bli oproportionerligt stora för fattigare hushåll.

| 3.22 | I detta avseende betonar EESK att regeringarna, i samråd med det civila samhället, bör försöka minska den gröna omställningens inverkan på sysselsättningen i de mer drabbade områdena i EU, även genom riktade och innovativa arbetsmarknadsåtgärder, inbegripet utbildningsprogram för arbetstagare inom sektorer med höga koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

3.22

I detta avseende betonar EESK att regeringarna, i samråd med det civila samhället, bör försöka minska den gröna omställningens inverkan på sysselsättningen i de mer drabbade områdena i EU, även genom riktade och innovativa arbetsmarknadsåtgärder, inbegripet utbildningsprogram för arbetstagare inom sektorer med höga koldioxidutsläpp.

| 3.23 | EESK understryker att det på grund av den gröna omställningen finns en risk för större regionala skillnader i EU mellan mer utvecklade ekonomier och ekonomier som fortfarande är starkt beroende av koldioxidintensiva industrier. Likaså skulle ojämlikheten och skillnaderna i konkurrenskraft mellan länder och mellan å ena sidan stadsområden och å andra sidan randområden, landsbygdsområden och avlägsna områden kunna bli större. |
| --- | --- |

3.23

EESK understryker att det på grund av den gröna omställningen finns en risk för större regionala skillnader i EU mellan mer utvecklade ekonomier och ekonomier som fortfarande är starkt beroende av koldioxidintensiva industrier. Likaså skulle ojämlikheten och skillnaderna i konkurrenskraft mellan länder och mellan å ena sidan stadsområden och å andra sidan randområden, landsbygdsområden och avlägsna områden kunna bli större.

| 3.24 | EESK menar att den gröna omställningen förutsätter att klimatmålen i den europeiska gröna given uppnås och att agendan för social rättvisa i den europeiska pelaren för sociala rättigheter fullföljs samtidigt. Den gröna omställningen innebär strukturella förändringar (på både det ekonomiska och det sociala planet). För att omställningen ska bli framgångsrik måste den åtföljas av sociala åtgärder, däribland sociala investeringar som syftar till att möjliggöra klimatneutralitet och till att åstadkomma en omställning som bidrar till dynamiska och konkurrenskraftiga europeiska företag som bland annat kan skapa gröna arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

3.24

EESK menar att den gröna omställningen förutsätter att klimatmålen i den europeiska gröna given uppnås och att agendan för social rättvisa i den europeiska pelaren för sociala rättigheter fullföljs samtidigt. Den gröna omställningen innebär strukturella förändringar (på både det ekonomiska och det sociala planet). För att omställningen ska bli framgångsrik måste den åtföljas av sociala åtgärder, däribland sociala investeringar som syftar till att möjliggöra klimatneutralitet och till att åstadkomma en omställning som bidrar till dynamiska och konkurrenskraftiga europeiska företag som bland annat kan skapa gröna arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt.

| 3.25 | EESK betonar följaktligen hur viktigt det är att samarbetet stärks i hela EU, på grundval av en effektiv politisk och social dialog i syfte att utforma kompletterande ekonomisk och social politik till stöd för den pågående omställningen, som ska anpassas ordentligt till de olika sociala och ekonomiska förhållandena i de berörda samhällena. |
| --- | --- |

3.25

EESK betonar följaktligen hur viktigt det är att samarbetet stärks i hela EU, på grundval av en effektiv politisk och social dialog i syfte att utforma kompletterande ekonomisk och social politik till stöd för den pågående omställningen, som ska anpassas ordentligt till de olika sociala och ekonomiska förhållandena i de berörda samhällena.

| 3.26 | En sådan samarbetsbaserad strategi bör genomföras även med avseende på europeiska länder som inte är medlemmar av EU, så att företag och arbetstillfällen inte flyttas till länder som inte verkar för en grönare och mer hållbar ekonomisk utveckling i likhet med den som EU eftersträvar. Detta skulle kunna få en negativ inverkan på den inre marknaden och på den gröna omställningen i sig, i form av både minskad effektivitet och ökade negativa effekter på de svagaste grupperna i befolkningen. |
| --- | --- |

3.26

En sådan samarbetsbaserad strategi bör genomföras även med avseende på europeiska länder som inte är medlemmar av EU, så att företag och arbetstillfällen inte flyttas till länder som inte verkar för en grönare och mer hållbar ekonomisk utveckling i likhet med den som EU eftersträvar. Detta skulle kunna få en negativ inverkan på den inre marknaden och på den gröna omställningen i sig, i form av både minskad effektivitet och ökade negativa effekter på de svagaste grupperna i befolkningen.

| 3.27 | EESK efterlyser även ytterligare åtgärder från medlemsstaternas sida för att ta itu med skatteundandragande och skatteflykt och motverka förskingring av offentliga medel, eftersom detta skulle ge ytterligare resurser till de fördelningsåtgärder som ska stödja omställningen. |
| --- | --- |

3.27

EESK efterlyser även ytterligare åtgärder från medlemsstaternas sida för att ta itu med skatteundandragande och skatteflykt och motverka förskingring av offentliga medel, eftersom detta skulle ge ytterligare resurser till de fördelningsåtgärder som ska stödja omställningen.

| 3.28 | Slutligen påpekar EESK att energigemenskaper (direktiv (EU) 2019/944) och gemenskaper för förnybar energi (direktiv (EU) 2018/2001) kan bli ett viktigt verktyg för att hjälpa medborgare och utsatta grupper att hantera den gröna omställningen. Sådana gemenskaper kan ha vilken juridisk form som helst (föreningar, kooperativ, partnerskap, ideella organisationer eller små och medelstora företag), vilket gör det lättare för medborgarna och andra marknadsaktörer att tillsammans investera i energitillgångar. Detta kan bidra till ett mer koldioxidsnålt och flexibelt energisystem, eftersom energigemenskaperna kan ge medborgarna tillgång till alla lämpliga energimarknader på lika villkor som andra aktörer och därmed minska deras energikostnader eller till och med ge potentiella intäkter. |
| --- | --- |

3.28

Slutligen påpekar EESK att energigemenskaper (direktiv (EU) 2019/944) och gemenskaper för förnybar energi (direktiv (EU) 2018/2001) kan bli ett viktigt verktyg för att hjälpa medborgare och utsatta grupper att hantera den gröna omställningen. Sådana gemenskaper kan ha vilken juridisk form som helst (föreningar, kooperativ, partnerskap, ideella organisationer eller små och medelstora företag), vilket gör det lättare för medborgarna och andra marknadsaktörer att tillsammans investera i energitillgångar. Detta kan bidra till ett mer koldioxidsnålt och flexibelt energisystem, eftersom energigemenskaperna kan ge medborgarna tillgång till alla lämpliga energimarknader på lika villkor som andra aktörer och därmed minska deras energikostnader eller till och med ge potentiella intäkter.

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51).

1

(2)  Nederländerna uppmuntrar till köp av miljövänliga fordon. Enligt en rapport från Climate Group finns subventioner för köp eller leasing på upp till 4 000 euro för nya personbilar med batterieldrift och 5 000 euro för lätta lastbilar. Det finns också konkurrenskraftiga skatteincitament såsom en låg fordonsskatt, ingen skatt vid köp och ingen skatt för privat bruk. Se ”Netherlands: Taking action on zero emission vehicles”.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU (EUT L 158, 14.6.2019, s. 125).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

4

(5)  Inflationstakten har avtagit under de senaste veckorna.

5

(6)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning [COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)] och om ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för en rättvis omställning [COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)] (EUT C 429, 11.12.2020, s. 240).

6

(7)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om klimatanpassningsfond finansierad av Sammanhållningsfonden och Next Generation EU (yttrande på eget initiativ) (EUT C 486, 21.12.2022, s. 23).

7

(8)  Joanna Gill, ”Can Europe’s new Social Climate Fund protect poor from rising carbon cost?”, Reuters, december 2022.

8

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/7

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om att stärka kollektivförhandlingsstyrkan i hela Europeiska unionen

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 349/02)

Föredragande:
  Philip VON BROCKDORFF

Föredragande:

Philip VON BROCKDORFF

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 21.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 152/4/9 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.1.2023

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

21.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

152/4/9

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) noterar att kollektivförhandlingar är ett mycket viktigt instrument i arbetsmarknadsrelationerna (naturligtvis under antagandet att arbetsgivare och fackföreningar är villiga förhandlare), och hänvisar till aktuell forskning som visar att medlemskap i fackföreningar över en viss nivå bidrar till att minska inkomstskillnaderna inom länderna och på så sätt minskar de inrotade skillnaderna mellan olika samhällsskikt. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) noterar att kollektivförhandlingar är ett mycket viktigt instrument i arbetsmarknadsrelationerna (naturligtvis under antagandet att arbetsgivare och fackföreningar är villiga förhandlare), och hänvisar till aktuell forskning som visar att medlemskap i fackföreningar över en viss nivå bidrar till att minska inkomstskillnaderna inom länderna och på så sätt minskar de inrotade skillnaderna mellan olika samhällsskikt.

| 1.2 | EESK betonar den viktiga slutsatsen i en OECD-rapport att lönesamordning spelar en nyckelroll när det gäller att hjälpa arbetsmarknadens parter att ta hänsyn till löneavtalens makroekonomiska effekter på konkurrenskraften. Kommittén noterar också att man i samma OECD-rapport betonar den roll som dynamiska och starka kollektivförhandlingar spelar för att främja produktivitet, konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

1.2

EESK betonar den viktiga slutsatsen i en OECD-rapport att lönesamordning spelar en nyckelroll när det gäller att hjälpa arbetsmarknadens parter att ta hänsyn till löneavtalens makroekonomiska effekter på konkurrenskraften. Kommittén noterar också att man i samma OECD-rapport betonar den roll som dynamiska och starka kollektivförhandlingar spelar för att främja produktivitet, konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt.

| 1.3 | EESK anser att fackföreningarna, vid sidan av arbetsgivarorganisationerna, fortsätter att spela en viktig roll i utformningen av den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och socialpolitiken. Antalet arbetstagare som omfattas av avtal på antingen företags- eller branschnivå fortsätter dock att minska, vilket försvagar fackföreningarnas förhandlingsstyrka. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att fackföreningarna, vid sidan av arbetsgivarorganisationerna, fortsätter att spela en viktig roll i utformningen av den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och socialpolitiken. Antalet arbetstagare som omfattas av avtal på antingen företags- eller branschnivå fortsätter dock att minska, vilket försvagar fackföreningarnas förhandlingsstyrka.

| 1.4 | Det är därför nödvändigt att hitta sätt som gör att fackföreningarna, arbetsgivarna och regeringarna kan få större betydelse på en dynamisk arbetsmarknad och att identifiera möjligheter att säkerställa bärkraften hos sunda och solida strukturer för social dialog, inbegripet kollektivförhandlingsstyrka, och respektera arbetsmarknadsparternas oberoende och de nationella arbetsmarknadsrelationerna. |
| --- | --- |

1.4

Det är därför nödvändigt att hitta sätt som gör att fackföreningarna, arbetsgivarna och regeringarna kan få större betydelse på en dynamisk arbetsmarknad och att identifiera möjligheter att säkerställa bärkraften hos sunda och solida strukturer för social dialog, inbegripet kollektivförhandlingsstyrka, och respektera arbetsmarknadsparternas oberoende och de nationella arbetsmarknadsrelationerna.

| 1.5 | EESK anser att det är upp till arbetsmarknadens parter att fastställa lämpliga strukturer för kollektivförhandlingar och i förekommande fall för social tre- och tvåpartsdialog. Kommittén är också medveten om att regeringarna spelar en viktig roll när det gäller att erkänna vikten av kollektivförhandlingar genom att tillhandahålla de nödvändiga förutsättningarna för att underlätta dem, skydda mot diskriminerande metoder och förhindra försök att begränsa arbetstagarnas lagliga rätt till fackligt deltagande. |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att det är upp till arbetsmarknadens parter att fastställa lämpliga strukturer för kollektivförhandlingar och i förekommande fall för social tre- och tvåpartsdialog. Kommittén är också medveten om att regeringarna spelar en viktig roll när det gäller att erkänna vikten av kollektivförhandlingar genom att tillhandahålla de nödvändiga förutsättningarna för att underlätta dem, skydda mot diskriminerande metoder och förhindra försök att begränsa arbetstagarnas lagliga rätt till fackligt deltagande.

| 1.6 | EESK noterar att den europeiska pelaren för sociala rättigheter uppmuntrar arbetsmarknadens parter att förhandla fram kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem, samtidigt som deras oberoende och rätten till kollektiva åtgärder respekteras (1). |
| --- | --- |

1.6

EESK noterar att den europeiska pelaren för sociala rättigheter uppmuntrar arbetsmarknadens parter att förhandla fram kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem, samtidigt som deras oberoende och rätten till kollektiva åtgärder respekteras (1

| 1.7 | Kommittén noterar också att nya arbetsformer såsom plattformsekonomin skapar nya utmaningar för arbetsmarknadsrelationerna. Denna nya verklighet har försvagat fackföreningarnas ”traditionella” roll som institutioner som företräder den organiserade arbetskraften samt arbetsgivarorganisationernas roll som centrala aktörer på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén noterar också att nya arbetsformer såsom plattformsekonomin skapar nya utmaningar för arbetsmarknadsrelationerna. Denna nya verklighet har försvagat fackföreningarnas ”traditionella” roll som institutioner som företräder den organiserade arbetskraften samt arbetsgivarorganisationernas roll som centrala aktörer på arbetsmarknaden.

| 1.8 | EESK noterar att innovation på arbetsplatsen är avgörande för alla företags framgång, och rekommenderar därför, inom ramen för kollektivförhandlingsprocessen, att innovationsprocesserna på arbetsplatsen behandlas som en del av kollektivförhandlingarna och den sociala dialogen i allmänhet. |
| --- | --- |

1.8

EESK noterar att innovation på arbetsplatsen är avgörande för alla företags framgång, och rekommenderar därför, inom ramen för kollektivförhandlingsprocessen, att innovationsprocesserna på arbetsplatsen behandlas som en del av kollektivförhandlingarna och den sociala dialogen i allmänhet.

| 1.9 | Mot bakgrund av den intensiva globala konkurrensen och de ökade energikostnaderna anser EESK att man måste finna en balans som tar hänsyn till ömsesidiga intressen såsom högre levnadskostnader för arbetstagarna, samtidigt som man erkänner att social dialog, inklusive kollektivförhandlingar, kan bidra till att öka produktiviteten på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

1.9

Mot bakgrund av den intensiva globala konkurrensen och de ökade energikostnaderna anser EESK att man måste finna en balans som tar hänsyn till ömsesidiga intressen såsom högre levnadskostnader för arbetstagarna, samtidigt som man erkänner att social dialog, inklusive kollektivförhandlingar, kan bidra till att öka produktiviteten på arbetsplatsen.

| 1.10 | Kommittén anser också att kollektivförhandlingar och social dialog kan stödja industristrategin i samband med förändrade ekonomiska villkor, i linje med de nationella arbetsmarknadsrelationerna. En viss grad av flexibilitet kan krävas, men detta bör vara föremål för överenskommelse mellan arbetsmarknadens partner och får inte undergräva kollektiva rättigheter eller arbetsvillkor. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén anser också att kollektivförhandlingar och social dialog kan stödja industristrategin i samband med förändrade ekonomiska villkor, i linje med de nationella arbetsmarknadsrelationerna. En viss grad av flexibilitet kan krävas, men detta bör vara föremål för överenskommelse mellan arbetsmarknadens partner och får inte undergräva kollektiva rättigheter eller arbetsvillkor.

| 1.11 | Kommittén noterar att den mest omfattande och stabila kollektivförhandlingstäckningen i Europa finns i de länder vars förhandlingssystem kännetecknas av förhandlingar med flera arbetsgivare, där förhandlingarna främst äger rum på branschnivå eller, i vissa fall, såsom i Belgien, t.o.m. på branschövergripande nivå. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén noterar att den mest omfattande och stabila kollektivförhandlingstäckningen i Europa finns i de länder vars förhandlingssystem kännetecknas av förhandlingar med flera arbetsgivare, där förhandlingarna främst äger rum på branschnivå eller, i vissa fall, såsom i Belgien, t.o.m. på branschövergripande nivå.

| 1.12 | Slutligen uppmanar EESK regeringarna att i lämpliga fall använda offentlig upphandling som ett kompletterande medel för att främja och erkänna kollektivförhandlingar. |
| --- | --- |

1.12

Slutligen uppmanar EESK regeringarna att i lämpliga fall använda offentlig upphandling som ett kompletterande medel för att främja och erkänna kollektivförhandlingar.

2.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 2.1 | Kollektivförhandlingar är en viktig process i arbetsmarknadsrelationerna för att fastställa skäliga löner och arbetsvillkor i alla ekonomiska sektorer. De omfattar arbetsgivare å ena sidan och fackföreningar å andra sidan. Kollektivförhandlingar har funnits i många år, men fackföreningsmedlemskapet har ständigt minskat under årens lopp. Forskning visar att fackföreningarnas förhandlingsstyrka försvagas i takt med att fackföreningsmedlemskapet minskar, vilket får konsekvenser för arbetstagarnas förvärvade rättigheter och kollektivförhandlingarna (2). På samma sätt är det viktigt att företagen deltar i berörda arbetsgivarorganisationer för att stärka kollektivförhandlingsprocessen. Forskning visar att sådana organisationer spelar en nyckelroll när det gäller att främja efterlevnaden av rättsliga normer, arbetsnormer och arbetsmiljönormer, särskilt inom den informella ekonomin (3). |
| --- | --- |

2.1

Kollektivförhandlingar är en viktig process i arbetsmarknadsrelationerna för att fastställa skäliga löner och arbetsvillkor i alla ekonomiska sektorer. De omfattar arbetsgivare å ena sidan och fackföreningar å andra sidan. Kollektivförhandlingar har funnits i många år, men fackföreningsmedlemskapet har ständigt minskat under årens lopp. Forskning visar att fackföreningarnas förhandlingsstyrka försvagas i takt med att fackföreningsmedlemskapet minskar, vilket får konsekvenser för arbetstagarnas förvärvade rättigheter och kollektivförhandlingarna (2

3

| 2.2 | Ytterligare forskning belyser fackföreningarnas betydelse när det gäller att uppnå en maktbalans som stöder social rättvisa och ekonomiskt välstånd. De empiriska resultaten visar att inkomstskillnaderna följer en omvänd U-formad kurva i förhållande till andelen fackligt anslutna. Inkomstskillnaderna ökar inledningsvis i takt med att fler förvärvsarbetande blir fackligt anslutna, når toppen av den omvända U-formade kurvan när andelen fackligt anslutna ligger i intervallet 35–39 % och minskar sedan i takt med att andelen fackligt anslutna fortsätter att öka. Denna forskning visar således att när medlemskapet ökar över ett visst intervall bidrar det till att minska inkomstskillnaderna inom länderna (4). |
| --- | --- |

2.2

Ytterligare forskning belyser fackföreningarnas betydelse när det gäller att uppnå en maktbalans som stöder social rättvisa och ekonomiskt välstånd. De empiriska resultaten visar att inkomstskillnaderna följer en omvänd U-formad kurva i förhållande till andelen fackligt anslutna. Inkomstskillnaderna ökar inledningsvis i takt med att fler förvärvsarbetande blir fackligt anslutna, når toppen av den omvända U-formade kurvan när andelen fackligt anslutna ligger i intervallet 35–39 % och minskar sedan i takt med att andelen fackligt anslutna fortsätter att öka. Denna forskning visar således att när medlemskapet ökar över ett visst intervall bidrar det till att minska inkomstskillnaderna inom länderna (4

| 2.3 | Innovation inom företag, konkurrenskraft och produktivitet erkänns visserligen som viktiga drivkrafter för ekonomisk tillväxt i en mycket konkurrensutsatt global miljö, men alla tre är starkt beroende av arbetskraftsinsats och det mervärde som arbetstagarna tillför för att uppnå innovation, konkurrenskraft och produktivitet. Grunden för allt detta är arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande och bidrag. |
| --- | --- |

2.3

Innovation inom företag, konkurrenskraft och produktivitet erkänns visserligen som viktiga drivkrafter för ekonomisk tillväxt i en mycket konkurrensutsatt global miljö, men alla tre är starkt beroende av arbetskraftsinsats och det mervärde som arbetstagarna tillför för att uppnå innovation, konkurrenskraft och produktivitet. Grunden för allt detta är arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande och bidrag.

| 2.4 | Såsom EESK påpekade i ett tidigare yttrande (5) förblir det en skyldighet för verkställande direktörer att skapa ett långsiktigt värde genom att eftersträva långsiktiga intressen, och därför bör en förbättring av deras ansvarsskyldighet för företagens hållbarhet uppmuntras. Detta har uttryckligen erkänts av European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) som en del av dess föreslagna krav på rapportering om miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG) enligt direktivet om företagens hållbarhetsrapportering, där berörda företag är skyldiga att offentliggöra omfattningen av kollektivförhandlingstäckning och social dialog bland de anställda, eftersom en engagerad och värderad arbetskraft med egenmakt betraktas som en av huvudprinciperna för ett företags långsiktiga hållbarhet (6). |
| --- | --- |

2.4

Såsom EESK påpekade i ett tidigare yttrande (5

6

| 2.5 | Ekonomisk resiliens och hållbarhet stöder indirekt social sammanhållning eftersom resiliens och hållbarhet enbart kan uppnås genom att man prioriterar det mervärde som sysselsättningen tillför ekonomin. Denna prioritering är utbredd i ekonomier där kollektivförhandlingar och social dialog i allmänhet har en stark ställning och skapar en ekonomisk maktbalans som främjar innovation inom företag, konkurrenskraft och produktivitet, på grundval av teknik och arbetskraft. |
| --- | --- |

2.5

Ekonomisk resiliens och hållbarhet stöder indirekt social sammanhållning eftersom resiliens och hållbarhet enbart kan uppnås genom att man prioriterar det mervärde som sysselsättningen tillför ekonomin. Denna prioritering är utbredd i ekonomier där kollektivförhandlingar och social dialog i allmänhet har en stark ställning och skapar en ekonomisk maktbalans som främjar innovation inom företag, konkurrenskraft och produktivitet, på grundval av teknik och arbetskraft.

| 2.6 | Trots att andelen fackligt anslutna minskar i hela EU anser EESK att fackföreningarna fortsätter att spela en viktig, om än i vissa medlemsstater minskande, roll i utformningen av den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och socialpolitiken. Antalet arbetstagare som omfattas av kollektivavtal minskar dock. Arbetsgivarorganisationernas representativitet är också ett problem i vissa medlemsstater. Det är därför viktigt att arbetsmarknadens parter, med hjälp av en stödjande ram, hittar sätt att se till att kollektivförhandlingar och social dialog kan tjäna sitt syfte som relevanta och meningsfulla instrument, i enlighet med nationella förhållanden och nationell praxis. EESK noterar att kollektivförhandlingar är en grundläggande rättighet som är förankrad i ILO:s stadgar (7). Kollektivförhandlingar är också ett sätt för arbetsgivare och deras organisationer samt fackföreningar att fastställa skäliga löner och arbetsvillkor, samtidigt som även nationella ekonomiska och sociala intressen beaktas. I detta sammanhang hänvisar EESK till ILO:s konvention nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, som också är en grundläggande rättighet för både arbetstagare och arbetsgivare, liksom rätten att inte organisera sig. Sunda arbetsmarknadsrelationer förutsätter också att arbetsgivare och fackföreningar är villiga förhandlare. Det finns belägg för att så inte alltid är fallet (8). |
| --- | --- |

2.6

Trots att andelen fackligt anslutna minskar i hela EU anser EESK att fackföreningarna fortsätter att spela en viktig, om än i vissa medlemsstater minskande, roll i utformningen av den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och socialpolitiken. Antalet arbetstagare som omfattas av kollektivavtal minskar dock. Arbetsgivarorganisationernas representativitet är också ett problem i vissa medlemsstater. Det är därför viktigt att arbetsmarknadens parter, med hjälp av en stödjande ram, hittar sätt att se till att kollektivförhandlingar och social dialog kan tjäna sitt syfte som relevanta och meningsfulla instrument, i enlighet med nationella förhållanden och nationell praxis. EESK noterar att kollektivförhandlingar är en grundläggande rättighet som är förankrad i ILO:s stadgar (7

8

| 2.7 | Syftet med detta yttrande är därför att undersöka orsakerna till och konsekvenserna av olika sätt att hejda denna tillbakagång, belysa fackföreningarnas, arbetsgivarnas och regeringarnas roller på en dynamisk arbetsmarknad och identifiera möjligheter att säkerställa bärkraften hos sunda och solida strukturer för kollektivförhandlingar, samtidigt som arbetsmarknadsparternas oberoende och de nationella arbetsmarknadsrelationerna respekteras. |
| --- | --- |

2.7

Syftet med detta yttrande är därför att undersöka orsakerna till och konsekvenserna av olika sätt att hejda denna tillbakagång, belysa fackföreningarnas, arbetsgivarnas och regeringarnas roller på en dynamisk arbetsmarknad och identifiera möjligheter att säkerställa bärkraften hos sunda och solida strukturer för kollektivförhandlingar, samtidigt som arbetsmarknadsparternas oberoende och de nationella arbetsmarknadsrelationerna respekteras.

3.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 3.1 | Såsom noteras i SOC/764 ”Stärkt dialog mellan arbetsmarknadens parter” (9) varierar engagemanget för och ändamålsenligheten i den sociala dialogen (och underförstått kollektivförhandlingarna) från land till land. EESK anser dock att det är upp till de nationella arbetsmarknadsparterna att enas om den utformning av kollektivförhandlingarna som är lämpligast i det nationella sammanhanget. |
| --- | --- |

3.1

Såsom noteras i SOC/764 ”Stärkt dialog mellan arbetsmarknadens parter” (9

| 3.2 | Kommittén är medveten om att regeringarna spelar en viktig roll när det gäller att erkänna vikten av kollektivförhandlingar genom att tillhandahålla de nödvändiga förutsättningarna för att underlätta dem, skydda mot diskriminerande metoder och förhindra försök att begränsa arbetstagarnas lagliga rätt till fackligt deltagande. Denna trepartsram bör återspegla de viktigaste punkterna i kommissionens rekommendation om att stärka den sociala dialogen, med fokus på att säkerställa social rättvisa och samtidigt stärka Europas välstånd och resiliens. |
| --- | --- |

3.2

Kommittén är medveten om att regeringarna spelar en viktig roll när det gäller att erkänna vikten av kollektivförhandlingar genom att tillhandahålla de nödvändiga förutsättningarna för att underlätta dem, skydda mot diskriminerande metoder och förhindra försök att begränsa arbetstagarnas lagliga rätt till fackligt deltagande. Denna trepartsram bör återspegla de viktigaste punkterna i kommissionens rekommendation om att stärka den sociala dialogen, med fokus på att säkerställa social rättvisa och samtidigt stärka Europas välstånd och resiliens.

| 3.3 | EESK noterar att den europeiska pelaren för sociala rättigheter (10) uppmuntrar arbetsmarknadens parter att förhandla fram kollektivavtal, samtidigt som deras oberoende och rätten till kollektiva åtgärder respekteras. EESK efterlyser dessutom samråd med arbetsmarknadens parter om utformningen och genomförandet av den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och socialpolitiken. Kommittén beklagar dock att samråden inte tillämpas med samma övertygelse och engagemang i hela EU. EESK noterar också att avtal som ingås mellan arbetsmarknadens parter ska genomföras på EU-nivå och medlemsstatsnivå i linje med den europeiska pelaren för sociala rättigheter och där så är lämpligt. Denna princip förutsätter att en miniminivå av skydd tillhandahålls. |
| --- | --- |

3.3

EESK noterar att den europeiska pelaren för sociala rättigheter (10

| 3.4 | Arbetslivet fortsätter att förändras genom nya arbetsmetoder som formar miljontals européers arbetsliv. Nya arbetsformer inom ramen för plattformsekonomin innebär enorma utmaningar för arbetsmarknadsrelationerna. EESK anser att denna nya verklighet har påverkat både fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, och båda måste snabbt anpassa sig till denna verklighet samtidigt som arbetstagarnas grundläggande rättigheter skyddas, i enlighet med andan i kommissionens förslag till direktiv om plattformsarbetstagare. |
| --- | --- |

3.4

Arbetslivet fortsätter att förändras genom nya arbetsmetoder som formar miljontals européers arbetsliv. Nya arbetsformer inom ramen för plattformsekonomin innebär enorma utmaningar för arbetsmarknadsrelationerna. EESK anser att denna nya verklighet har påverkat både fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, och båda måste snabbt anpassa sig till denna verklighet samtidigt som arbetstagarnas grundläggande rättigheter skyddas, i enlighet med andan i kommissionens förslag till direktiv om plattformsarbetstagare.

| 3.5 | Kollektivförhandlingar är avgörande för fackföreningarnas själva existens och relevans och för att säkerställa en maktbalans mellan arbetsgivare och arbetstagare. EESK anser att kollektivförhandlingar, liksom social dialog i allmänhet, även bör stödja innovation på arbetsplatsen i syfte att öka produktiviteten och ta itu med potentiella förändringar av arbetsmetoderna som påverkar arbetstagarnas välbefinnande och arbetsliv. Kommittén är medveten om att detta innebär en extra utmaning för fackföreningarna. Arbetsgivarna bör dock givetvis förbli ansvariga för de beslut som fattas på företagsnivå. Vad vi rekommenderar är att fackföreningarnas roll i innovationsprocesserna på arbetsplatsen erkänns som en del av den sociala dialogens och kollektivförhandlingarnas relevanta roll, samtidigt som de nationella systemen för arbetsmarknadsrelationer respekteras. |
| --- | --- |

3.5

Kollektivförhandlingar är avgörande för fackföreningarnas själva existens och relevans och för att säkerställa en maktbalans mellan arbetsgivare och arbetstagare. EESK anser att kollektivförhandlingar, liksom social dialog i allmänhet, även bör stödja innovation på arbetsplatsen i syfte att öka produktiviteten och ta itu med potentiella förändringar av arbetsmetoderna som påverkar arbetstagarnas välbefinnande och arbetsliv. Kommittén är medveten om att detta innebär en extra utmaning för fackföreningarna. Arbetsgivarna bör dock givetvis förbli ansvariga för de beslut som fattas på företagsnivå. Vad vi rekommenderar är att fackföreningarnas roll i innovationsprocesserna på arbetsplatsen erkänns som en del av den sociala dialogens och kollektivförhandlingarnas relevanta roll, samtidigt som de nationella systemen för arbetsmarknadsrelationer respekteras.

| 3.6 | Det är relevant att lyfta fram slutsatserna i en OECD-rapport (11) där det upprepas att kollektivförhandlingar är en central arbetstagarrättighet som också kan förbättra resultaten på arbetsplatsen. I samma rapport dras den oroväckande slutsatsen att denna rättighet utsätts för tryck på grund av den allmänna försvagningen av arbetsmarknadsrelationerna samt ökningen av nya och ofta otrygga anställningsformer. I rapporten bekräftas att kollektivförhandlingarna i EU står under tryck och hur stort det politiska behovet av åtgärder är. Rapporten innehåller alla belägg som behövs för att stärka kollektivförhandlingarna på ett sätt som gör dem mer flexibla och lyhörda för det föränderliga arbetslivet. I detta sammanhang anser EESK att man måste finna en balans som tar hänsyn till ömsesidiga intressen, såsom högre levnadskostnader för arbetstagarna och intensifierad global konkurrens, och erkänner att kollektivförhandlingar och social dialog kan öka produktiviteten genom innovation på arbetsplatsen och genom att främja kompetensutveckling. Dessutom skulle kollektivförhandlingar och social dialog kunna stödja industristrategin i samband med förändrade ekonomiska villkor, på grundval av de nationella arbetsmarknadsrelationerna. Flexibilitet som arbetsmarknadens parter enas om bör visserligen fungera som ett sätt att anpassa sig till förändrade omständigheter och uppnå jämvikt mellan företagens och arbetstagarnas behov, men detta bör inte riskera att undergräva kollektiva rättigheter eller ske på bekostnad av arbetsvillkoren. Dessutom innebär flexibilitet i arbetet, som regleras på lämpligt sätt genom lagstiftning eller kollektivförhandlingar, fördelar för såväl arbetstagarna som arbetsgivarna. |
| --- | --- |

3.6

Det är relevant att lyfta fram slutsatserna i en OECD-rapport (11

| 3.7 | När det gäller avtal på företags- och branschnivå i kollektivförhandlingsprocessen finns det ingen formel för att avgöra om ett slags avtal är lämpligare än det andra. I syfte att öka kollektivförhandlingstäckningen, i enlighet med direktivet om tillräckliga minimilöner (12), åligger det emellertid arbetsmarknadens parter i de enskilda medlemsstaterna att analysera styrkor och svagheter i båda avtalsformerna och avgöra om branschavtal, avtal på företagsnivå eller en kombination av båda är det bästa sättet att öka kollektivförhandlingstäckningen. Till exempel visar forskning att den högsta och mest stabila kollektivförhandlingstäckningen i Europa finns i de länder vars förhandlingssystem kännetecknas av förhandlingar med flera arbetsgivare, där förhandlingarna främst äger rum på branschnivå eller, i vissa fall, såsom i Belgien, t.o.m. på branschövergripande nivå (13). Naturligtvis måste man i insatserna för att öka täckningen ta hänsyn till de omständigheter som råder i varje land. |
| --- | --- |

3.7

När det gäller avtal på företags- och branschnivå i kollektivförhandlingsprocessen finns det ingen formel för att avgöra om ett slags avtal är lämpligare än det andra. I syfte att öka kollektivförhandlingstäckningen, i enlighet med direktivet om tillräckliga minimilöner (12

13

| 3.8 | EESK inser att det kommer att förbli en enorm utmaning att öka medlemskapet i fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, och även om den sociala dialogen och kollektivförhandlingarna är och bör vara frivilliga rekommenderar vi att arbetsmarknadens parter i de enskilda medlemsstaterna tar itu med denna utmaning genom att undersöka lämpliga metoder för att säkerställa ett bärkraftigt medlemskap i deras organisationer. |
| --- | --- |

3.8

EESK inser att det kommer att förbli en enorm utmaning att öka medlemskapet i fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, och även om den sociala dialogen och kollektivförhandlingarna är och bör vara frivilliga rekommenderar vi att arbetsmarknadens parter i de enskilda medlemsstaterna tar itu med denna utmaning genom att undersöka lämpliga metoder för att säkerställa ett bärkraftigt medlemskap i deras organisationer.

| 3.9 | Kommittén är medveten om att det finns en stor mångfald av nationella system för arbetsmarknadsrelationer som återspeglar medlemsstaternas olika ekonomiska och politiska situationer. Enligt ett pm från kommissionen (14) har kollektivförhandlingarna kännetecknats av en övergång till decentraliserade förhandlingar på företagsnivå. Det finns belägg för att kollektivförhandlingstäckningen tenderar att vara högre där förhandlingarna är centraliserade, där arbetsgivarnas organisationsgrad är högre och där det är praxis att avtalen även gäller för parter som inte har undertecknat dem. |
| --- | --- |

3.9

Kommittén är medveten om att det finns en stor mångfald av nationella system för arbetsmarknadsrelationer som återspeglar medlemsstaternas olika ekonomiska och politiska situationer. Enligt ett pm från kommissionen (14

| 3.10 | EESK betonar också den viktiga slutsatsen i OECD-rapporten att lönesamordning spelar en nyckelroll när det gäller att hjälpa arbetsmarknadens parter att ta hänsyn till konjunkturläget och löneavtalens makroekonomiska effekter på konkurrenskraften. (15) Dessutom anser kommittén att förhandlingsprocessen kommer att bero på de omständigheter som råder på företagsnivå, oavsett om företaget är litet eller stort. |
| --- | --- |

3.10

EESK betonar också den viktiga slutsatsen i OECD-rapporten att lönesamordning spelar en nyckelroll när det gäller att hjälpa arbetsmarknadens parter att ta hänsyn till konjunkturläget och löneavtalens makroekonomiska effekter på konkurrenskraften. (15

| 3.11 | EESK uppmanar arbetsmarknadens parter att öka kollektivförhandlingssystemens relevans genom att utvärdera hur kollektivförhandlingarna på alla nivåer på ett balanserat sätt skulle kunna säkerställa ett mervärde för både arbetstagare och arbetsgivare inom alla sektorer i ekonomin och alla delar av samhället. I detta sammanhang är det relevant att notera att man i OECD:s senaste ”Employment Outlook”-rapport betonar den roll som dynamiska och starka kollektivförhandlingar spelar för att främja produktivitet, konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

3.11

EESK uppmanar arbetsmarknadens parter att öka kollektivförhandlingssystemens relevans genom att utvärdera hur kollektivförhandlingarna på alla nivåer på ett balanserat sätt skulle kunna säkerställa ett mervärde för både arbetstagare och arbetsgivare inom alla sektorer i ekonomin och alla delar av samhället. I detta sammanhang är det relevant att notera att man i OECD:s senaste ”Employment Outlook”-rapport betonar den roll som dynamiska och starka kollektivförhandlingar spelar för att främja produktivitet, konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt.

| 3.12 | EESK noterar den viktiga roll som regeringarna spelar eller skulle kunna spela genom att ha kontakt med arbetsgivare och fackföreningar med sikte på ett närmare samarbete och till stöd för den makroekonomiska politiken. Regeringarna är naturligtvis själva stora arbetsgivare och förhandlar ofta med fackföreningar som företräder arbetstagarna, vilket i vissa medlemsstater kan utgöra en förebild för hela ekonomin. Dessutom spelar regeringarna en nyckelroll när det gäller att skapa de rätta förutsättningarna för arbetsfred, prisstabilitet, ökad produktivitet och icke-diskriminerande sysselsättningsmönster. För att dessa mål ska kunna uppnås, samtidigt som arbetsmarknadsparternas oberoende respekteras, efterlyser EESK en förstärkning av kollektivförhandlingarna i syfte att uppnå bättre resultat för företag och arbetstagare. Som en av åtgärderna rekommenderar vi att regeringarna i lämpliga fall använder offentlig upphandling som ett kompletterande medel för att främja och stödja kollektivförhandlingar, såsom beskrivs i två tidigare yttranden från EESK (16). |
| --- | --- |

3.12

EESK noterar den viktiga roll som regeringarna spelar eller skulle kunna spela genom att ha kontakt med arbetsgivare och fackföreningar med sikte på ett närmare samarbete och till stöd för den makroekonomiska politiken. Regeringarna är naturligtvis själva stora arbetsgivare och förhandlar ofta med fackföreningar som företräder arbetstagarna, vilket i vissa medlemsstater kan utgöra en förebild för hela ekonomin. Dessutom spelar regeringarna en nyckelroll när det gäller att skapa de rätta förutsättningarna för arbetsfred, prisstabilitet, ökad produktivitet och icke-diskriminerande sysselsättningsmönster. För att dessa mål ska kunna uppnås, samtidigt som arbetsmarknadsparternas oberoende respekteras, efterlyser EESK en förstärkning av kollektivförhandlingarna i syfte att uppnå bättre resultat för företag och arbetstagare. Som en av åtgärderna rekommenderar vi att regeringarna i lämpliga fall använder offentlig upphandling som ett kompletterande medel för att främja och stödja kollektivförhandlingar, såsom beskrivs i två tidigare yttranden från EESK (16

| 3.13 | Såsom tidigare nämnts kan överenskommen flexibilitet i kollektivförhandlingarna vara nödvändig. EESK anser dock att eventuella överenskomna ändringar av kollektivavtal måste uppnå jämvikt mellan båda parters intressen och medföra fördelar för båda parter. Avtal på riks- och branschnivå bör visserligen främjas, men EESK konstaterar i fråga om förhandlingar på företagsnivå att flexibilitet i arbetet, som regleras på lämpligt sätt genom lagstiftning eller kollektivförhandlingar, kan gynna såväl arbetsgivarna som arbetstagarna. Sådana förhandlingar bör bygga på ömsesidigt förtroende och effektiva förhandlingsstrukturer, samtidigt som man ser till att arbetsvillkoren inte får försämras. När så är möjligt måste man dock hitta en medelväg där decentraliserade system blir mer organiserade och breda ramvillkor kan fastställas i branschavtal som överlåter de detaljerade bestämmelserna till förhandlingar på företagsnivå. Forskning tyder på att hybridsystem för kollektivförhandlingar, som inbegriper samordnade bransch- och flernivåsystem, leder till bättre resultat för både arbetstagare och företag (17). |
| --- | --- |

3.13

Såsom tidigare nämnts kan överenskommen flexibilitet i kollektivförhandlingarna vara nödvändig. EESK anser dock att eventuella överenskomna ändringar av kollektivavtal måste uppnå jämvikt mellan båda parters intressen och medföra fördelar för båda parter. Avtal på riks- och branschnivå bör visserligen främjas, men EESK konstaterar i fråga om förhandlingar på företagsnivå att flexibilitet i arbetet, som regleras på lämpligt sätt genom lagstiftning eller kollektivförhandlingar, kan gynna såväl arbetsgivarna som arbetstagarna. Sådana förhandlingar bör bygga på ömsesidigt förtroende och effektiva förhandlingsstrukturer, samtidigt som man ser till att arbetsvillkoren inte får försämras. När så är möjligt måste man dock hitta en medelväg där decentraliserade system blir mer organiserade och breda ramvillkor kan fastställas i branschavtal som överlåter de detaljerade bestämmelserna till förhandlingar på företagsnivå. Forskning tyder på att hybridsystem för kollektivförhandlingar, som inbegriper samordnade bransch- och flernivåsystem, leder till bättre resultat för både arbetstagare och företag (17

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Princip 8.

1

(2)  Schnabel, C. (2020). ”Union membership and collective bargaining: trends and determinants” (s. 1–37). Springer International Publishing.

2

(3)  ILO (2013). ”The informal economy and decent work: A policy resource guide supporting transitions to formality”. Internationella arbetsbyrån.

3

(4)  Montebello, R., Spiteri, J., & Von Brockdorff, P. (2022). ”Trade unions and income inequality: Evidence from a panel of European countries”. International Labour Review.

4

(5)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ingen grön giv utan en social giv (yttrande på eget initiativ) (EUT C 341, 24.8.2021, s. 23).

5

(6)  https://www.efrag.org/?AspxAutoDetectCookieSupport=1.

6

(7)  Den bekräftas också som sådan i ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet från 1998.

7

(8)  Pisarczyk, Ł. (2023). ”Towards rebuilding collective bargaining? Poland in the face of contemporary challenges and changing European social policy”. Industrial Relations Journal.

8

(9)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets rekommendation om stärkt dialog mellan arbetsmarknadens parter i Europeiska unionen (COM(2023) 38 final – 2023/0012 (NLE)) och Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om Stärka den sociala dialogen i Europeiska unionen: ta vara på dess fulla potential för att hantera rättvisa omställningar (COM(2023) 40 final) (EUT C 228, 29.6.2023, s. 87).

9

(10)  Princip 8.

10

(11)  https://www.oecd.org/employment/negotiating-our-way-up-1fd2da34-en.htm.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2041 av den 19 oktober 2022 om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (EUT L 275, 25.10.2022, s. 33).

12

(13)  https://www.etui.org/services/facts-figures/benchmarks/what-s-happening-to-collective-bargaining-in-europe.

13

(14)  https://commission.europa.eu/system/files/2016-03/social-dialogue-involvement-of-workers_en.pdf.

14

(15)  https://www.oecd.org/employment/negotiating-our-way-up-1fd2da34-en.htm.

15

(16)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rimliga minimilöner i Europa (förberedande yttrande på begäran av Europaparlamentet/rådet) (EUT C 429, 11.12.2020, s. 159), och yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Offentlig upphandling som ett verktyg för att skapa värde och värdighet i arbetet med lokalvårdstjänster (yttrande på eget initiativ) (EUT C 429, 11.12.2020, s. 30).

16

(17)  Braakmann, N., & Brandl, B. (2016). ”The efficacy of hybrid collective bargaining systems: An analysis of the impact of collective bargaining on company performance in Europe”.

17

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/12

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Uppföljning av inflations- och energiåtgärderna och EU:s energiresiliens inom viktiga ekonomiska sektorer

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 349/03)

| Föredragande: | Felipe MEDINA MARTÍN |
| --- | --- |

Föredragande:

Felipe MEDINA MARTÍN

Felipe MEDINA MARTÍN

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 26.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 151/1/2 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.1.2023

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

26.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

151/1/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Syftet med detta yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är att bedöma hur den energikris som uppstått till följd av covid-19-pandemin och Rysslands anfallskrig mot Ukraina har påverkat europeiska företag, dess arbetstagare och alla EU-medborgare. EESK noterar att en rad problem av varierad art har uppstått i hela ekonomin, såsom oproportionerligt ökade produktionskostnader, omorganisering av leveranskedjorna, försörjningssvårigheter avseende livsmedel och andra varor, dyrare investeringskostnader och förlorad köpkraft för de europeiska hushållen. |
| --- | --- |

1.1

Syftet med detta yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är att bedöma hur den energikris som uppstått till följd av covid-19-pandemin och Rysslands anfallskrig mot Ukraina har påverkat europeiska företag, dess arbetstagare och alla EU-medborgare. EESK noterar att en rad problem av varierad art har uppstått i hela ekonomin, såsom oproportionerligt ökade produktionskostnader, omorganisering av leveranskedjorna, försörjningssvårigheter avseende livsmedel och andra varor, dyrare investeringskostnader och förlorad köpkraft för de europeiska hushållen.

| 1.2 | EESK uttrycker oro över de höga nivåer som inflationen i Europa har nått på grund av energi- och råvarukostnader, följt av priser för tjänster och industrivaror. Inflationen i Europa ligger på den högsta nivån sedan eurons tillkomst. EESK uppmanar EU-institutionerna att inrätta kontrollmekanismer i likhet med dem i dokumentet som Europeiska byrån för konsumentorganisationer har utarbetat. Detta bör till exempel omfatta ett fullständigt genomförande av åtgärderna inom ramen för utkastet till rådets förordning som föreskriver en omfattande reform och anpassning av elmarknadens utformning. EESK uppmanar EU:s medlemsstater att genomföra de rättsakter som redan är antagna inom EU, såsom paketet om ren energi som bidrar till att påskynda den gröna omställningen, och att fördjupa den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.2

EESK uttrycker oro över de höga nivåer som inflationen i Europa har nått på grund av energi- och råvarukostnader, följt av priser för tjänster och industrivaror. Inflationen i Europa ligger på den högsta nivån sedan eurons tillkomst. EESK uppmanar EU-institutionerna att inrätta kontrollmekanismer i likhet med dem i dokumentet som Europeiska byrån för konsumentorganisationer har utarbetat. Detta bör till exempel omfatta ett fullständigt genomförande av åtgärderna inom ramen för utkastet till rådets förordning som föreskriver en omfattande reform och anpassning av elmarknadens utformning. EESK uppmanar EU:s medlemsstater att genomföra de rättsakter som redan är antagna inom EU, såsom paketet om ren energi som bidrar till att påskynda den gröna omställningen, och att fördjupa den inre marknaden.

| 1.3 | EESK anser att EU:s reviderade tillfälliga krisram för statligt stöd snarast måste reformeras mot bakgrund av de enorma kostnadsökningarna till följd av kriget i Ukraina och energikrisen. Dessutom rekommenderar kommittén att den tillfälliga krisramen för statligt stöd ska tillämpas på ett sådant sätt att det stöd som det är tänkt att förordningen om krisintervention och ramen för återhämtning och resiliens ska möjliggöra kan omfatta alla sektorer som påverkas av energikrisen, och med särskilt tonvikt på viktiga sektorer. Syftet med detta är att inte försämra överlevnadsförmågan för många företag och att undvika negativ inverkan på konsumenternas levnadskostnader samt förmåga att hitta förnödenheter i vardagen. Dessutom efterlyser EESK ännu en gång att en ”gyllene regel” införs i syfte att möjliggöra nödvändiga offentliga investeringar. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att EU:s reviderade tillfälliga krisram för statligt stöd snarast måste reformeras mot bakgrund av de enorma kostnadsökningarna till följd av kriget i Ukraina och energikrisen. Dessutom rekommenderar kommittén att den tillfälliga krisramen för statligt stöd ska tillämpas på ett sådant sätt att det stöd som det är tänkt att förordningen om krisintervention och ramen för återhämtning och resiliens ska möjliggöra kan omfatta alla sektorer som påverkas av energikrisen, och med särskilt tonvikt på viktiga sektorer. Syftet med detta är att inte försämra överlevnadsförmågan för många företag och att undvika negativ inverkan på konsumenternas levnadskostnader samt förmåga att hitta förnödenheter i vardagen. Dessutom efterlyser EESK ännu en gång att en ”gyllene regel” införs i syfte att möjliggöra nödvändiga offentliga investeringar.

| 1.4 | EESK anser att hushåll och nyckelsektorer bör omfattas av åtgärder i syfte att minska effekterna av de höga energipriserna. Även om mycket höga vinster har noterats inom vissa sektorer, med en betydande ökning på 26,8 % jämfört med föregående kvartal, uppgick antalet konkursbeslut i EU till 113,1 – den högsta nivå som någonsin uppmäts – enligt ett index som Eurostat använder för att mäta konkursnivån i EU jämfört med riktmärket 100 år 2015. EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att verka för att se till att hushåll och nyckelsektorer har en oavbruten energiförsörjning även när åtgärder vidtas i syfte att minska efterfrågan under topplasttimmar. Samtidigt har en del företag, främst inom energisektorn, ökat sina vinster i skydd av rådande inflation, vilket Europeiska centralbanken (ECB) (1) påpekar. Vinsterna inom denna sektor har fortsatt att driva på inflationen i EU och måste åtgärdas. |
| --- | --- |

1.4

EESK anser att hushåll och nyckelsektorer bör omfattas av åtgärder i syfte att minska effekterna av de höga energipriserna. Även om mycket höga vinster har noterats inom vissa sektorer, med en betydande ökning på 26,8 % jämfört med föregående kvartal, uppgick antalet konkursbeslut i EU till 113,1 – den högsta nivå som någonsin uppmäts – enligt ett index som Eurostat använder för att mäta konkursnivån i EU jämfört med riktmärket 100 år 2015. EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att verka för att se till att hushåll och nyckelsektorer har en oavbruten energiförsörjning även när åtgärder vidtas i syfte att minska efterfrågan under topplasttimmar. Samtidigt har en del företag, främst inom energisektorn, ökat sina vinster i skydd av rådande inflation, vilket Europeiska centralbanken (ECB) (1

| 1.5 | Energikrisen har påverkat ekonomin i form av hög inflation, svag ekonomisk tillväxt, starkt tryck på de offentliga finanserna och hushållens och företagens köpkraft samt förlorad extern ekonomisk konkurrenskraft. På grundval av ECB:s rekommendationer föreslår EESK att man inför ett grönt trippel-T-kriterium, så att framtida insatser är skräddarsydda, målinriktade och omställningssäkra (”tailored, targeted and transition-proof”). Icke-selektiva prisåtgärder, såsom ett pristak för vissa livsmedel, riskerar att på längre sikt förlänga perioden med hög inflation. |
| --- | --- |

1.5

Energikrisen har påverkat ekonomin i form av hög inflation, svag ekonomisk tillväxt, starkt tryck på de offentliga finanserna och hushållens och företagens köpkraft samt förlorad extern ekonomisk konkurrenskraft. På grundval av ECB:s rekommendationer föreslår EESK att man inför ett grönt trippel-T-kriterium, så att framtida insatser är skräddarsydda, målinriktade och omställningssäkra (”tailored, targeted and transition-proof”). Icke-selektiva prisåtgärder, såsom ett pristak för vissa livsmedel, riskerar att på längre sikt förlänga perioden med hög inflation.

| 1.6 | Den fortsatt höga inflationen, särskilt på grund av energipriserna, leder till en allmän förlust av köpkraft för europeiska arbetstagare, konsumenter och företag, vilket påverkar många familjers levnadsförhållanden, den inhemska efterfrågan och tillväxten. Parallellt med att man fortsätter att föra en penningpolitik med stigande räntor påverkar detta också många företag negativt. EESK anser att den sociala dialogen inom energisektorn är viktig för att man ska kunna fatta lämpliga beslut på nationell nivå. |
| --- | --- |

1.6

Den fortsatt höga inflationen, särskilt på grund av energipriserna, leder till en allmän förlust av köpkraft för europeiska arbetstagare, konsumenter och företag, vilket påverkar många familjers levnadsförhållanden, den inhemska efterfrågan och tillväxten. Parallellt med att man fortsätter att föra en penningpolitik med stigande räntor påverkar detta också många företag negativt. EESK anser att den sociala dialogen inom energisektorn är viktig för att man ska kunna fatta lämpliga beslut på nationell nivå.

| 1.7 | EESK uppmanar regeringarna att främja genomförandet av åtgärder för energisparande och energieffektivitet i företag och hushåll så att energiefterfrågan minskar permanent. I detta avseende bör utbyggnaden av förnybar energi uppmuntras (genom att nödvändiga rättsliga och skattemässiga villkor fastställs, inklusive genom en gyllene regel för investeringar) i syfte att minska vårt beroende av fossila bränslen. Rådande situation bör utnyttjas som en hävstång för att påskynda utfasningen av fossila bränslen i EU:s ekonomi. Dessa åtgärder bör åtföljas av garantier för att ingen omlokalisering sker i samband med ekonomiskt stöd. Det är dags att genomföra de investeringar (och finanspolitiska ramvillkor) som behövs för den europeiska energiomställningen och för att minska beroendet av fossila bränslen. EESK anser dessutom att det är viktigt att gå vidare med förslagen i REPowerEU i syfte att rationalisera och påskynda tillståndsgivningen för installation av infrastruktur för alternativa energikällor. EESK uppmanar mot bakgrund av detta EU och medlemsstaterna att utreda hur priset för överskottsenergi som matas in i nätet skulle kunna möjliggöra lönsamma investeringar i syfte att maximera kapaciteten att producera förnybar energi och dela den när egenförbrukningen är tillgodosedd. Översynen av utformningen av energimarknaden bör ingå i kommissionens långsiktiga program i syfte att undvika framtida störningar i energiförsörjningen och orimliga priser. |
| --- | --- |

1.7

EESK uppmanar regeringarna att främja genomförandet av åtgärder för energisparande och energieffektivitet i företag och hushåll så att energiefterfrågan minskar permanent. I detta avseende bör utbyggnaden av förnybar energi uppmuntras (genom att nödvändiga rättsliga och skattemässiga villkor fastställs, inklusive genom en gyllene regel för investeringar) i syfte att minska vårt beroende av fossila bränslen. Rådande situation bör utnyttjas som en hävstång för att påskynda utfasningen av fossila bränslen i EU:s ekonomi. Dessa åtgärder bör åtföljas av garantier för att ingen omlokalisering sker i samband med ekonomiskt stöd. Det är dags att genomföra de investeringar (och finanspolitiska ramvillkor) som behövs för den europeiska energiomställningen och för att minska beroendet av fossila bränslen. EESK anser dessutom att det är viktigt att gå vidare med förslagen i REPowerEU i syfte att rationalisera och påskynda tillståndsgivningen för installation av infrastruktur för alternativa energikällor. EESK uppmanar mot bakgrund av detta EU och medlemsstaterna att utreda hur priset för överskottsenergi som matas in i nätet skulle kunna möjliggöra lönsamma investeringar i syfte att maximera kapaciteten att producera förnybar energi och dela den när egenförbrukningen är tillgodosedd. Översynen av utformningen av energimarknaden bör ingå i kommissionens långsiktiga program i syfte att undvika framtida störningar i energiförsörjningen och orimliga priser.

2.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 2.1 | Den allmänna inflationsvåg som sveper över Europa kan delas upp i två tydliga faser. Den första har sitt ursprung i perioden av återhämtning efter samhällsnedstängningarna till följd av covid-19-pandemin. När alla sektorer återaktiverades på en gång uppstod flaskhalsar i leveranskedjorna, vilket ledde till ökade kostnader för råvaror och godstransporter. Råvarupriserna ökade med 101 % mellan januari 2020 och mars 2022 (2) och fraktkostnaderna ökade med 545 % under samma period (3). |
| --- | --- |

2.1

Den allmänna inflationsvåg som sveper över Europa kan delas upp i två tydliga faser. Den första har sitt ursprung i perioden av återhämtning efter samhällsnedstängningarna till följd av covid-19-pandemin. När alla sektorer återaktiverades på en gång uppstod flaskhalsar i leveranskedjorna, vilket ledde till ökade kostnader för råvaror och godstransporter. Råvarupriserna ökade med 101 % mellan januari 2020 och mars 2022 (2

3

| 2.2 | Den andra inflationsfasen utlöstes av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och det efterföljande kriget från och med februari 2022. Vid detta tillfälle uppstod chocken främst på energiområdet och kring vissa produkter som både Ryssland och Ukraina förser EU med: naturgas, vete, solrosolja och gödselmedel. Från februari till april 2022 ökade priserna på dessa varor med respektive 18,6 %, 16,8 %, 38,6 % och 16,7 % (4). I efterhand har dessa kostnader dämpats, även om prisindexet för råvaror i mars 2023 låg 40,9 % över nivåerna från januari 2020 och 3,6 % över för frakt. |
| --- | --- |

2.2

Den andra inflationsfasen utlöstes av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och det efterföljande kriget från och med februari 2022. Vid detta tillfälle uppstod chocken främst på energiområdet och kring vissa produkter som både Ryssland och Ukraina förser EU med: naturgas, vete, solrosolja och gödselmedel. Från februari till april 2022 ökade priserna på dessa varor med respektive 18,6 %, 16,8 %, 38,6 % och 16,7 % (4

| 2.3 | Denna händelseutveckling återspeglas i den globala och europeiska ekonomin i form av inflation. Tolvmånadersförändringen i euroområdets harmoniserade konsumentprisindex (5) nådde 11,5 % (Eurostat) i oktober. Det är värden som inte har uppnåtts sedan förra århundradet och som, trots att de har dämpats under de senaste månaderna (i mars 2023 låg de på 8,3 %), har visat sig vara mycket svåra att få ner. Beviset för att prischocken inte är övergående, som man ursprungligen trodde, är att den underliggande inflationen (exklusive energi), fortsätter att stiga i större delen av Europa. Detta kan innebära att ECB:s penningpolitik inte kommer att ge de förväntade resultaten. |
| --- | --- |

2.3

Denna händelseutveckling återspeglas i den globala och europeiska ekonomin i form av inflation. Tolvmånadersförändringen i euroområdets harmoniserade konsumentprisindex (5

3.   Inflationens inverkan på den europeiska ekonomin

Inflationens inverkan på den europeiska ekonomin

| 3.1 | EESK noterar att de ekonomiska utsikterna försämrades efter Rysslands invasion av Ukraina i februari 2022. Enligt de ekonomiska prognoserna för kommande år (6) förväntas ekonomin kylas ned i förhållande till 2022, även om dessa prognoser allteftersom månaderna går förbättras något. Under vintern uppskattade kommissionen att BNP-tillväxten för EU som helhet skulle hamna på 0,8 % under 2023 och blygsamma 1,6 % under 2024, men i de färska prognoserna från våren har dessa ökat till 1,0 % respektive 1,7 %. Samtidigt förväntas inflationen gradvis sjunka, om än i långsammare takt än vad som ursprungligen förväntades (9,2 % 2022, 6,7 % 2023 och 3,1 % 2024). Läget kommer att vara spänt på arbetsmarknaden på grund av låg tillväxt och ökande offentliga skulder. Detta bland annat på grund av ECB:s snabba räntehöjningar, som kommer att sätta press på budgetarna i merparten av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.1

EESK noterar att de ekonomiska utsikterna försämrades efter Rysslands invasion av Ukraina i februari 2022. Enligt de ekonomiska prognoserna för kommande år (6

| 3.2 | De 96,5 miljoner européer som löper risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning är de som drabbas hårdast av den höga inflationen. 41 % av de svarande i Eurobarometern nämner priser, inflation och levnadskostnader som de största problemen i deras land, framför hälsa (32 %) och den ekonomiska situationen (19 %). |
| --- | --- |

3.2

De 96,5 miljoner européer som löper risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning är de som drabbas hårdast av den höga inflationen. 41 % av de svarande i Eurobarometern nämner priser, inflation och levnadskostnader som de största problemen i deras land, framför hälsa (32 %) och den ekonomiska situationen (19 %).

| 3.3 | EU har upplevt ett nästan totalt avbrott i gasleveranserna från Ryssland på grund av politiska beslut, och nästan hälften av medlemsstaterna har i varierande mån påverkats av de minskade leveranserna. Den stigande inflationen och råvarupriserna, bristen på arbetskraft och störningarna i de globala leveranskedjorna har en negativ inverkan på leveranskedjorna för livsmedel och icke-livsmedelsprodukter i Europa. Enligt OECD:s ekonomiska prognoser kommer den globala tillväxten att avta kraftigt och landa på cirka 2,2 % under 2023. |
| --- | --- |

3.3

EU har upplevt ett nästan totalt avbrott i gasleveranserna från Ryssland på grund av politiska beslut, och nästan hälften av medlemsstaterna har i varierande mån påverkats av de minskade leveranserna. Den stigande inflationen och råvarupriserna, bristen på arbetskraft och störningarna i de globala leveranskedjorna har en negativ inverkan på leveranskedjorna för livsmedel och icke-livsmedelsprodukter i Europa. Enligt OECD:s ekonomiska prognoser kommer den globala tillväxten att avta kraftigt och landa på cirka 2,2 % under 2023.

| 3.4 | Enligt ECB har energiprisökningen stått för två tredjedelar av inflationsdifferensen i euroområdet. Enligt kommissionen ökade vinstmarginalerna med 54 % inom energisektorn mellan 2019 och 2022, medan lönerna enbart ökade med 6 %. De europeiska arbetstagarnas, konsumenternas och företagens allmänna förlust av köpkraft påverkar inte bara många familjers levnadsförhållanden utan kan om den inte åtgärdas även påverka den inhemska efterfrågan och tillväxten, och därmed andra företagssektorer. Allt detta kan även härledas till att man fortsätter att föra en penningpolitik med stigande räntor. EESK anser att den sociala dialogen inom energisektorn är viktig för att man ska kunna fatta lämpliga beslut på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.4

Enligt ECB har energiprisökningen stått för två tredjedelar av inflationsdifferensen i euroområdet. Enligt kommissionen ökade vinstmarginalerna med 54 % inom energisektorn mellan 2019 och 2022, medan lönerna enbart ökade med 6 %. De europeiska arbetstagarnas, konsumenternas och företagens allmänna förlust av köpkraft påverkar inte bara många familjers levnadsförhållanden utan kan om den inte åtgärdas även påverka den inhemska efterfrågan och tillväxten, och därmed andra företagssektorer. Allt detta kan även härledas till att man fortsätter att föra en penningpolitik med stigande räntor. EESK anser att den sociala dialogen inom energisektorn är viktig för att man ska kunna fatta lämpliga beslut på nationell nivå.

| 3.5 | Samtidigt som konsumentpriserna i allmänhet har stigit i Europa har löneutvecklingen varit mindre volatil. Detta leder till en minskad köpkraft för EU:s medborgare och i synnerhet för de mest utsatta, som inte har de verktyg som krävs för att skydda sig mot inflationen. Förändringar i konsumenternas beteende har i själva verket redan observerats på grund av förlorad köpkraft inom hushållen, som står inför en stor levnadskostnadskris till följd av de kraftigt stigande energiräkningarna och effekterna av inflationen. De instrument som medlemsstaterna tillämpar för att skydda utsatta hushållskonsumenter är av mycket varierande art och har i vissa fall begränsad effektivitet. Kommissionen bör utreda vilka miniminormer som bör tillämpas av tillsynsmyndigheter och beslutsfattare för att skydda och stödja utsatta hushållskonsumenter. |
| --- | --- |

3.5

Samtidigt som konsumentpriserna i allmänhet har stigit i Europa har löneutvecklingen varit mindre volatil. Detta leder till en minskad köpkraft för EU:s medborgare och i synnerhet för de mest utsatta, som inte har de verktyg som krävs för att skydda sig mot inflationen. Förändringar i konsumenternas beteende har i själva verket redan observerats på grund av förlorad köpkraft inom hushållen, som står inför en stor levnadskostnadskris till följd av de kraftigt stigande energiräkningarna och effekterna av inflationen. De instrument som medlemsstaterna tillämpar för att skydda utsatta hushållskonsumenter är av mycket varierande art och har i vissa fall begränsad effektivitet. Kommissionen bör utreda vilka miniminormer som bör tillämpas av tillsynsmyndigheter och beslutsfattare för att skydda och stödja utsatta hushållskonsumenter.

| 3.6 | En av de sektorer som drabbas hårdast av pandemins och krigets kombinerade effekter är sektorn för livsmedelsproduktion – jordbruk, djurhållning och livsmedelsindustri – och distributionen från den till slutkonsumenterna. Närheten till kriget och dess inverkan på energi- och råvarumarknaderna leder till stora skillnader i priserna på jordbruksprodukter från Europa i förhållande till produkter från de internationella marknaderna, eftersom priserna har stigit mest i Europa. Enligt ”Commodity price dashboard” från april 2023 är prisökningstakten för de flesta europeiska jordbruksprodukter således högre än den globala takten, i synnerhet när det gäller köttprodukter. Dessa omständigheter medför tre viktiga effekter. Den första är att EU:s befolkning drabbas hårdare av inflationen för basvaror. Det andra är att europeiska livsmedelsprodukter förlorar sin internationella konkurrenskraft och det tredje är att priserna som betalas till jordbrukarna har stigit på grund av ökade produktionskostnader. |
| --- | --- |

3.6

En av de sektorer som drabbas hårdast av pandemins och krigets kombinerade effekter är sektorn för livsmedelsproduktion – jordbruk, djurhållning och livsmedelsindustri – och distributionen från den till slutkonsumenterna. Närheten till kriget och dess inverkan på energi- och råvarumarknaderna leder till stora skillnader i priserna på jordbruksprodukter från Europa i förhållande till produkter från de internationella marknaderna, eftersom priserna har stigit mest i Europa. Enligt ”Commodity price dashboard” från april 2023 är prisökningstakten för de flesta europeiska jordbruksprodukter således högre än den globala takten, i synnerhet när det gäller köttprodukter. Dessa omständigheter medför tre viktiga effekter. Den första är att EU:s befolkning drabbas hårdare av inflationen för basvaror. Det andra är att europeiska livsmedelsprodukter förlorar sin internationella konkurrenskraft och det tredje är att priserna som betalas till jordbrukarna har stigit på grund av ökade produktionskostnader.

| 3.7 | Det ryska anfallskriget mot Ukraina orsakade enorma utmaningar i livsmedelsförsörjningskedjan, utöver de stegrande energipriserna, såsom prisökningar för insatsvaror (foder, gödselmedel) och brist på vissa basvaror (t.ex. vegetabilisk olja och vete) som är nödvändiga för en fullt fungerande försörjningskedja. Dominoeffekten av de stigande kostnaderna medför beslut om att minska gödselmedelsproduktionen, vilket ytterligare kommer att driva på prisökningen. Torkan under sommaren 2022 och situationen som vi har haft hittills under 2023 runt om i Europa sätter ännu mer press på priserna eftersom utbudet minskar. |
| --- | --- |

3.7

Det ryska anfallskriget mot Ukraina orsakade enorma utmaningar i livsmedelsförsörjningskedjan, utöver de stegrande energipriserna, såsom prisökningar för insatsvaror (foder, gödselmedel) och brist på vissa basvaror (t.ex. vegetabilisk olja och vete) som är nödvändiga för en fullt fungerande försörjningskedja. Dominoeffekten av de stigande kostnaderna medför beslut om att minska gödselmedelsproduktionen, vilket ytterligare kommer att driva på prisökningen. Torkan under sommaren 2022 och situationen som vi har haft hittills under 2023 runt om i Europa sätter ännu mer press på priserna eftersom utbudet minskar.

| 3.8 | Vissa viktiga sektorer, inklusive företag och arbetstagare, i vilka verksamheten inte kan saktas ned vid olika omständigheter, bär en dubbel börda: färre konsumenter är redo att betala och kostnaderna ökar – i synnerhet i form av energiräkningar som skjutit i höjden. Företagen i livsmedelsbranschen har försökt begränsa kostnadsökningen för att säkerställa konkurrenskraftiga priser gentemot konsumenterna och fruktar nu en konsumtionskris (Hidalgo, M., 2023 (7); Eurocommerce, 2023). Med tanke på att Spaniens regering i sin nyligen offentliggjorda första rapport om övervakning av marginaler har slagit fast (8) att marginalerna inom livsmedelskedjan har minskat med 25 % sedan 2021, står det klart att vinstmarginalernas utveckling är mycket heterogen. |
| --- | --- |

3.8

Vissa viktiga sektorer, inklusive företag och arbetstagare, i vilka verksamheten inte kan saktas ned vid olika omständigheter, bär en dubbel börda: färre konsumenter är redo att betala och kostnaderna ökar – i synnerhet i form av energiräkningar som skjutit i höjden. Företagen i livsmedelsbranschen har försökt begränsa kostnadsökningen för att säkerställa konkurrenskraftiga priser gentemot konsumenterna och fruktar nu en konsumtionskris (Hidalgo, M., 2023 (7

8

Samtidigt har en del företag, främst inom energisektorn, ökat sina vinster i skydd av rådande inflation, vilket ECB (9) påpekar. Vinsterna inom denna sektor har fortsatt att driva på inflationen i EU och måste åtgärdas.

9

| 3.9 | Spaniens centralbank (10) hänvisar till de mycket positiva följder som det så kallade iberiska undantaget eller den iberiska mekanismen har haft för prissättningssystemet för elmarknaden. Man nämner också den positiva inverkan, om än mer begränsad, av den sänkta mervärdesskatten på livsmedels- och bränslepriserna, och tillägger att åtgärden skulle ha haft en lägre kostnad om den hade varit inriktad på att stödja familjer med lägre inkomster. Spaniens centralbank hänvisar också till hur den spanska regeringens höjning av minimilönen, pensionerna och den lägsta nödvändiga inkomsten har bidragit till att mildra inflationens inverkan på hushåll med lägre inkomster. |
| --- | --- |

3.9

Spaniens centralbank (10

4.   Inverkan av de ökade energikostnaderna på de europeiska företagens lönsamhet

Inverkan av de ökade energikostnaderna på de europeiska företagens lönsamhet

| 4.1 | Grossistpriserna på el och gas har ökat femtonfaldigt sedan början av 2021, med allvarliga konsekvenser för konsumenter och företag. De europeiska regeringarna har börjat genomföra en rad politiska åtgärder som ett svar på detta. Vissa politiska åtgärder syftar till att mildra effekterna av de ökade kostnaderna för konsumenter och företag. Andra sorters åtgärder syftar till att stabilisera och sänka grossistpriserna och trygga energiförsörjningen. EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra en omfattande reform av utformningen av elmarknaden och systemet för beräkning av elpriset i linje med yttrande TEN/793 (11). |
| --- | --- |

4.1

Grossistpriserna på el och gas har ökat femtonfaldigt sedan början av 2021, med allvarliga konsekvenser för konsumenter och företag. De europeiska regeringarna har börjat genomföra en rad politiska åtgärder som ett svar på detta. Vissa politiska åtgärder syftar till att mildra effekterna av de ökade kostnaderna för konsumenter och företag. Andra sorters åtgärder syftar till att stabilisera och sänka grossistpriserna och trygga energiförsörjningen. EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra en omfattande reform av utformningen av elmarknaden och systemet för beräkning av elpriset i linje med yttrande TEN/793 (11

| 4.2 | Energipriserna kan påverka företagens kostnader på många olika sätt: för det första genom kostnaderna för den egna energiförsörjningen, för det andra indirekt på grund av effekterna i resten av leveranskedjan och för det tredje på grund av de ekonomiska konsekvenser som kan uppstå på grund av dem. I en förhandsstudie från Spaniens centralbank som offentliggjordes våren 2022 (12) uppskattades till exempel att en kumulativ ökning på 25 % av företagens energikostnader skulle leda till att bruttoförädlingsvärdet minskade med 1,6 % under 2023. Detta är dock den genomsnittliga effekten. I rapporten framgår att en del sektorer drabbas hårdare än andra och att sektorn för utvinning av olja och naturgas gagnas mest medan de verksamhetsområden som riskerar att drabbas hårdast är fiske och vattenbruk, landtransport, vattenvägtransport, handel med och reparation av motorfordon, jordbruk och djurhållning, utbildning, luftfart, fastighetsrelaterad verksamhet, koksverk och oljeraffinaderier, hälsa- och sjukvård, sociala tjänster och hotell och restaurang. En del av dessa sektorer visade under pandemin hur viktiga de är för en väl fungerande ekonomi i EU. Många av de sektorer som påverkas mest är de som inte har energiintensiv produktion samtidigt som de är storkonsumenter. |
| --- | --- |

4.2

Energipriserna kan påverka företagens kostnader på många olika sätt: för det första genom kostnaderna för den egna energiförsörjningen, för det andra indirekt på grund av effekterna i resten av leveranskedjan och för det tredje på grund av de ekonomiska konsekvenser som kan uppstå på grund av dem. I en förhandsstudie från Spaniens centralbank som offentliggjordes våren 2022 (12

| 4.3 | Utöver den direkta och indirekta effekten på företagens bruttoförädlingsvärde (marginaler), drabbas företag även av ökad ekonomisk sårbarhet. I rapporten från Spaniens centralbank kartläggs vilka sektorer som påverkas mest. Det finns en grupp av sektorer som är särskilt drabbad, som inte bara står inför alltför hög skuldsättning utan också får negativ lönsamhet under 2023: handel med och reparation av motorfordon, landtransport och transport via pipeline, fiske och vattenbruk, jordbruk och djurhållning, textilindustrin och konfektions-, läder- och skoindustrin. |
| --- | --- |

4.3

Utöver den direkta och indirekta effekten på företagens bruttoförädlingsvärde (marginaler), drabbas företag även av ökad ekonomisk sårbarhet. I rapporten från Spaniens centralbank kartläggs vilka sektorer som påverkas mest. Det finns en grupp av sektorer som är särskilt drabbad, som inte bara står inför alltför hög skuldsättning utan också får negativ lönsamhet under 2023: handel med och reparation av motorfordon, landtransport och transport via pipeline, fiske och vattenbruk, jordbruk och djurhållning, textilindustrin och konfektions-, läder- och skoindustrin.

| 4.4 | Allteftersom de sammanlagda naturgaslagren i Europa minskar – i maj 2023 låg lagringsvolymen på 68 % (13) – kommer vi att ställas inför ytterligare utmaningar när det gäller förvaltningen av vår energipolitik. Skillnaden mellan de kvantiteter som tidigare levererats från Ryssland och de alternativa leverantörerna har ännu inte jämnats ut, och därför är det inte sannolikt att priserna kommer att sjunka på kort sikt. Däremot har efterfrågan minskat avsevärt. De höga energipriserna leder till en minskad konkurrenskraft för vår industri och våra leveranskedjor, vilket i sin tur gynnar utlokalisering av verksamhet utanför EU och därmed minskar unionens strategiska oberoende. Konsekvenserna för hushållen, särskilt de mest utsatta, är särskilt påtagliga – en ökande andel människor riskerar att hamna i eller vara i fattigdom. Så här kommer det att se ut fram till åtminstone 2024 (14). För att ta itu med dessa frågor rekommenderar EESK ett antal åtgärder, bland annat garantier om plats i samband med ekonomiskt stöd, ytterligare nödvändiga energibesparings- och energieffektivitetsåtgärder för företag för att minska efterfrågan, omfattande investeringar och nödvändiga finanspolitiska ramvillkor för att öka produktionen av förnybar energi i syfte att minska beroendet av fossila bränslen. |
| --- | --- |

4.4

Allteftersom de sammanlagda naturgaslagren i Europa minskar – i maj 2023 låg lagringsvolymen på 68 % (13

14

| 4.5 | På grund av stegringen av energikostnaderna befinner sig följaktligen många företag och hushåll allt mer i en situation som potentiellt hotar deras livsduglighet. Vintern har varit förhållandevis varm, men vi kan inte förvänta oss att miljöförhållandena alltid kommer att vara lika gynnsamma. Därför bör särskilda åtgärder vidtas i syfte att skydda särskilt utsatta hushåll på detta område. |
| --- | --- |

4.5

På grund av stegringen av energikostnaderna befinner sig följaktligen många företag och hushåll allt mer i en situation som potentiellt hotar deras livsduglighet. Vintern har varit förhållandevis varm, men vi kan inte förvänta oss att miljöförhållandena alltid kommer att vara lika gynnsamma. Därför bör särskilda åtgärder vidtas i syfte att skydda särskilt utsatta hushåll på detta område.

| 4.6 | Vad gäller företagen har deras enorma kostnadsökningar, i kombination med konsumenternas ovilja att spendera pengar, till och med visat sig kunna leda till oundvikliga utlokaliseringar. Så här kan dock inte företag som tillhandahåller viktiga tjänster för kunderna och resten av försörjningskedjan agera – de kan inte bara lägga ned sin verksamhet på grund av höjda energipriser. |
| --- | --- |

4.6

Vad gäller företagen har deras enorma kostnadsökningar, i kombination med konsumenternas ovilja att spendera pengar, till och med visat sig kunna leda till oundvikliga utlokaliseringar. Så här kan dock inte företag som tillhandahåller viktiga tjänster för kunderna och resten av försörjningskedjan agera – de kan inte bara lägga ned sin verksamhet på grund av höjda energipriser.

| 4.7 | Ett stort antal sektorer och arbetstagarna inom dessa ansågs viktiga under covid-19-pandemin, men samma erkännande lyser med sin frånvaro under rådande energikris. Hittills har medlemsstaterna inte gett något särskilt stöd till många av dessa sektorer. Företagen inom dessa sektorer och deras arbetstagare har ansträngt sig för att värna konsumenterna från de minskade marginalerna och det är svårt för dem att lägga den totala kostnaden för stegringen av energiräkningarna på kunderna. Denna situation är ohållbar på längre sikt. EESK anser även att regeringarna inte skyddar medborgarna lika genomgående som under pandemin. |
| --- | --- |

4.7

Ett stort antal sektorer och arbetstagarna inom dessa ansågs viktiga under covid-19-pandemin, men samma erkännande lyser med sin frånvaro under rådande energikris. Hittills har medlemsstaterna inte gett något särskilt stöd till många av dessa sektorer. Företagen inom dessa sektorer och deras arbetstagare har ansträngt sig för att värna konsumenterna från de minskade marginalerna och det är svårt för dem att lägga den totala kostnaden för stegringen av energiräkningarna på kunderna. Denna situation är ohållbar på längre sikt. EESK anser även att regeringarna inte skyddar medborgarna lika genomgående som under pandemin.

| 4.8 | Många företag gör åtskilliga investeringar för att minska energiförbrukningen och för att öka kapaciteten att ha större tillgång till förnybar energi. EESK anser att företag också kan bidra till att skynda på elektrifieringen av transporter och ersätta gas för uppvärmning genom att spela en nyckelroll i energiomställningen och i EU:s mål om förnybara energikällor senast 2030. För detta kommer det dock att krävas ett gynnsamt regelverk, såsom för tillståndsgivning och för bekämpning av avskräckande prisåtgärder för produktion av mer energi. |
| --- | --- |

4.8

Många företag gör åtskilliga investeringar för att minska energiförbrukningen och för att öka kapaciteten att ha större tillgång till förnybar energi. EESK anser att företag också kan bidra till att skynda på elektrifieringen av transporter och ersätta gas för uppvärmning genom att spela en nyckelroll i energiomställningen och i EU:s mål om förnybara energikällor senast 2030. För detta kommer det dock att krävas ett gynnsamt regelverk, såsom för tillståndsgivning och för bekämpning av avskräckande prisåtgärder för produktion av mer energi.

| 4.9 | EESK understryker vikten av att anpassa skyldigheterna inom ramen för REPowerEU och byggnaders energiprestanda och ge stöd och kapacitet till operatörerna så att de kan bära kostnaderna för de betydande investeringarna. Dessa åtgärder kommer att vara viktiga för att minska beroendet av fossila bränslen, men skyldigheterna måste kopplas till tillgången till finansiering, såväl offentlig som privat. En ny utformning av energimarknaden bör ingå i kommissionens långsiktiga program i syfte att undvika framtida störningar i energiförsörjningen och orimliga priser, och man bör beakta utbildningen av den arbetskraft som kommer att vara involverad i sektorn. |
| --- | --- |

4.9

EESK understryker vikten av att anpassa skyldigheterna inom ramen för REPowerEU och byggnaders energiprestanda och ge stöd och kapacitet till operatörerna så att de kan bära kostnaderna för de betydande investeringarna. Dessa åtgärder kommer att vara viktiga för att minska beroendet av fossila bränslen, men skyldigheterna måste kopplas till tillgången till finansiering, såväl offentlig som privat. En ny utformning av energimarknaden bör ingå i kommissionens långsiktiga program i syfte att undvika framtida störningar i energiförsörjningen och orimliga priser, och man bör beakta utbildningen av den arbetskraft som kommer att vara involverad i sektorn.

På samma sätt anser EESK att båda programmen också bör återspegla de praktiska aspekterna kring tillgången till utrustning och kvalificerad arbetskraft i samband med skyldigheten att installera snabbladdningsstationer för fordon eller infrastruktur för alternativa bränslen. De medel som betalas ut genom de nya förslagen måste kunna användas för att säkerställa att denna övergång kan genomföras inom den tidsram som fastställts för detta.

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Rapport från ECB om inflationen, 2023.

1

(2)  Internationella valutafondens prisindex för råvaror. Finns på https://www.imf.org/en/Research/commodity-prices.

2

(3)  Freightos Baltic Index. Finns på https://fbx.freightos.com/.

3

(4)  Internationella valutafondens prisindex för råvaror. Finns på https://www.imf.org/en/Research/commodity-prices.

4

(5)  Eurostat. Finns på https://ec.europa.eu/.

5

(6)  https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/spring-2023-economic-forecast-improved-outlook-amid-persistent-challenges_en.

6

(7)  Marginaler och vinster för spanska livsmedelsåterförsäljare under 2022.

7

(8)  OME Informe Trimestral 2023T3 (bde.es).

8

(9)  Rapport från ECB om inflationen, 2023.

9

(10)  https://www.bde.es/f/webbe/SES/Secciones/Publicaciones/PublicacionesAnuales/InformesAnuales/22/Files/InfAnual_2022_En.pdf.

10

(11)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) 2019/943 och (EU) 2019/942 samt direktiven (EU) 2018/2001 och (EU) 2019/944 för att förbättra utformningen av unionens elmarknad (COM(2023) 148 final – 2023/0077 (COD)) (EUT C 293, 18.8.2023, s. 112).

11

(12)  Finns på https://www.bde.es/f/webbde/Secciones/Publicaciones/InformesBoletinesRevistas/InformesEstabilidadFinancera/22/IEF_2022_1_Rec1_4.pdf.

12

(13)  Mer information finns på https://agsi.gie.eu/data-overview/eu.

13

(14)  EIU (2023): ”Energy crisis will erode Europe’s competitiveness in 2023”. Finns på https://www.eiu.com/n/energy-crisis-will-erode-europe-competitiveness-in-2023/.

14

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/18

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vatteneffektiv förbrukning och konsumenternas medvetenhet om sitt vattenfotavtryck

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 349/04)

| Föredragande: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |

Föredragande:

Milena ANGELOVA

Milena ANGELOVA

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 29.6.2023 |
| Antagande vid plenarsession | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 190/2/6 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.1.2023

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

29.6.2023

Antagande vid plenarsession

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

190/2/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Vatten är avgörande för liv, miljö och ekonomi, och det är därför en kollektiv nyttighet som inte bara måste vara tillgänglig och ekonomiskt överkomlig för alla, utan som framför allt måste respekteras och skyddas. På grund av mänsklig påverkan och klimatförändringar ökar vattenbristen både globalt och i Europa, där omkring 20 % av landområdet och 30 % av befolkningen drabbas av vattenstress (1). Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar den omfattande EU-lagstiftning som har införts på detta område (2) och efterlyser ett snabbt och effektivt genomförande, så att en effektiv vattenförbrukning säkerställs och varje EU-medborgare har tillgång till vatten. |
| --- | --- |

1.1

Vatten är avgörande för liv, miljö och ekonomi, och det är därför en kollektiv nyttighet som inte bara måste vara tillgänglig och ekonomiskt överkomlig för alla, utan som framför allt måste respekteras och skyddas. På grund av mänsklig påverkan och klimatförändringar ökar vattenbristen både globalt och i Europa, där omkring 20 % av landområdet och 30 % av befolkningen drabbas av vattenstress (1

2

| 1.2 | EESK anser att särskilda åtgärder bör utformas och genomföras snabbt för att öka medvetenheten om vatteneffektiv förbrukning och främja tekniska innovationer i syfte att öka vatteneffektiviteten i produktionssystemen, samt för strategier för avfallsminimering och återvinning. I linje med tillämpningen av principen om att förorenaren betalar uppmanar kommittén EU och medlemsstaterna att vidta beslutsamma åtgärder för att se till att alla berörda parter följer reglerna (3). |
| --- | --- |

1.2

EESK anser att särskilda åtgärder bör utformas och genomföras snabbt för att öka medvetenheten om vatteneffektiv förbrukning och främja tekniska innovationer i syfte att öka vatteneffektiviteten i produktionssystemen, samt för strategier för avfallsminimering och återvinning. I linje med tillämpningen av principen om att förorenaren betalar uppmanar kommittén EU och medlemsstaterna att vidta beslutsamma åtgärder för att se till att alla berörda parter följer reglerna (3

| 1.3 | EESK betonar att det är mycket viktigt att informera och öka medvetenheten hos samt uppmuntra och vägleda konsumenterna i riktning mot vatteneffektiv förbrukning. Beslutsfattarna, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och alla berörda parter har ett gemensamt ansvar för att tydligt informera om värdet av vatten och dess fotavtryck, främja användningen av vatteneffektiva apparater och ge konsumenterna incitament att engagera sig i vattenbesparingsmönster och sträva efter ständig spetskompetens. |
| --- | --- |

1.3

EESK betonar att det är mycket viktigt att informera och öka medvetenheten hos samt uppmuntra och vägleda konsumenterna i riktning mot vatteneffektiv förbrukning. Beslutsfattarna, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och alla berörda parter har ett gemensamt ansvar för att tydligt informera om värdet av vatten och dess fotavtryck, främja användningen av vatteneffektiva apparater och ge konsumenterna incitament att engagera sig i vattenbesparingsmönster och sträva efter ständig spetskompetens.

| 1.4 | Kommittén uppmanar EU, medlemsstaterna, behöriga myndigheter, vattenoperatörer och alla parter som deltar i processen att inom ramen för sina befogenheter sträva efter att ständigt förbättra tillgång, tillgänglighet och effektivitet när det gäller vatten. Ett bättre skydd av dricksvattenresurserna, en övergång till cirkulärt vatten, en offentlig vattenförsörjning till ett skäligt pris för tjänsterna och förebyggande av vattenfattigdom är viktiga inslag i denna process. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén uppmanar EU, medlemsstaterna, behöriga myndigheter, vattenoperatörer och alla parter som deltar i processen att inom ramen för sina befogenheter sträva efter att ständigt förbättra tillgång, tillgänglighet och effektivitet när det gäller vatten. Ett bättre skydd av dricksvattenresurserna, en övergång till cirkulärt vatten, en offentlig vattenförsörjning till ett skäligt pris för tjänsterna och förebyggande av vattenfattigdom är viktiga inslag i denna process.

| 1.5 | EESK föreslår att följande åtgärder snabbt genomförs för att öka vatteneffektiv förbrukning och konsumenternas medvetenhet om sitt vattenfotavtryck och bidra till ett vattensmart samhälle (4): |
| --- | --- |

1.5

EESK föreslår att följande åtgärder snabbt genomförs för att öka vatteneffektiv förbrukning och konsumenternas medvetenhet om sitt vattenfotavtryck och bidra till ett vattensmart samhälle (4

1.5.1   Åtgärder inriktade på att uppmuntra och vägleda konsumenterna mot vatteneffektiv förbrukning

Åtgärder inriktade på att uppmuntra och vägleda konsumenterna mot vatteneffektiv förbrukning

| 1.5.1.1 | Att kommunicera tydligt om vattnets värde (genom de behöriga myndigheternas och vattenoperatörernas försorg). Kommunikationskampanjer för att ändra det långsiktiga beteendet bör genomföras för att informera konsumenterna om vattnets och vattentjänsternas värde och även för att specifikt vidta kortsiktiga nödåtgärder som svar på krissituationer som orsakas av klimatförändringar (torka, översvämningar). En viktig målgrupp är barn. Att ersätta användningen av dricksvatten med icke-konventionella vattenkällor bör bli normen (t.ex., när så är möjligt, använda uppsamlat regnvatten för bevattning av trädgårdar, biltvätt osv.). |
| --- | --- |

1.5.1.1

Att kommunicera tydligt om vattnets värde (genom de behöriga myndigheternas och vattenoperatörernas försorg).

| 1.5.1.2 | Att främja vatteneffektiva apparater och anordningar (genom EU:s och medlemsstaternas försorg). Privathushåll använder i dag ett stort antal vattenförbrukande apparater/anordningar. Till följd av den tekniska utvecklingen använder många av dem avsevärt mindre vatten sedan några år tillbaka, vilket har främjat en allmän nedåtgående trend för vattenanvändningen per capita. Det behövs ytterligare incitament för att motivera producenterna att vara fortsatt innovativa för att förbättra vatteneffektiviteten och för att kunderna ska köpa och använda nya produkter. Alla sådana apparater eller anordningar bör förses med en vattenförbrukningsmärkning. |
| --- | --- |

1.5.1.2

Att främja vatteneffektiva apparater och anordningar (genom EU:s och medlemsstaternas försorg).

| 1.5.1.3 | Att informera konsumenterna om deras vattenfotavtryck (genom EU:s och medlemsstaternas försorg). Den faktiska vattenförbrukningen i privathushåll går långt utöver användningen av dricksvatten. Varje produkt och tjänst som konsumeras innehåller en viss mängd vatten (5) och ofta ligger en betydande del av konsumenternas vattenfotavtryck utanför deras hemregion/hemland eller till och med utanför EU. Konsumenternas val påverkar därför den regionala, nationella och globala vattenanvändningen. Vattenfotavtrycket är en effektiv parameter ur utbildningssynpunkt och infördes också nyligen i de program som tagits fram av många allmännyttiga företag för skolor. Det finns många avtrycksräknare tillgängliga på nätet, där en konsument kan mata in sina uppgifter och få fram sina fotavtryckssiffror. Konsumenterna bör göras medvetna om dem genom informationskampanjer. |
| --- | --- |

1.5.1.3

Att informera konsumenterna om deras vattenfotavtryck (genom EU:s och medlemsstaternas försorg).

5

1.5.2   Åtgärder inriktade på att förbättra tillgången, tillgängligheten och effektiviteten när det gäller vatten

Åtgärder inriktade på att förbättra tillgången, tillgängligheten och effektiviteten när det gäller vatten

| 1.5.2.1 | Att säkerställa allmän vattenförsörjning (genom medlemsstaternas och vattenoperatörernas försorg). Som en del av ett helhetsperspektiv bör åtgärder vidtas för att förbättra effektiviteten och motståndskraften i systemet för försörjning och distribution av dricksvatten genom bättre läckagekontroll vid behov, utveckling av alternativa dricksvattentäkter och andra lämpliga åtgärder. Detta innebär också, i syfte att värna om folkhälsan och välbefinnandet, att medlemsstaterna överväger åtgärder för att säkerställa att den offentliga vattenförsörjningen prioriteras framför annan vattenanvändning under perioder av akut vattenbrist. |
| --- | --- |

1.5.2.1

Att säkerställa allmän vattenförsörjning (genom medlemsstaternas och vattenoperatörernas försorg).

| 1.5.2.2 | Att säkerställa ett skäligt pris för vattentjänster baserat på full kostnadstäckning och samtidigt garantera överkomliga priser för utsatta grupper (genom de behöriga myndigheternas försorg). I enlighet med direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna ta hänsyn till principen om kostnadstäckning för vattentjänster, åtminstone när det gäller industri, hushåll och jordbruk. Enligt uppgifter från kommissionen och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) uppnås full kostnadstäckning för vattentjänster endast i nio medlemsstater (6). I de flesta fall är den begränsad till privathushåll. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att säkerställa tillgång till vattentjänster till överkomliga priser för de mest utsatta grupperna (7), men det är viktigt att vattenavgiften återspeglar de verkliga kostnaderna för vattentjänster. Detta, i kombination med en korrekt mätning av förbrukningen, kommer att göra konsumenterna mer medvetna om kostnaderna för vattentjänster. Medlemsstaterna bör diskutera möjligheten att ta ut avgifter på grundval av ”vattnets värde”, vilket skulle säkerställa att denna knappa resurs bevaras även för kommande generationer. Vattenavgifter skulle kunna innehålla prissignaler för att öka vattenanvändningens effektivitet. Till exempel kan avgifterna öka när en viss del av förbrukningen per capita överskrids i ett hushåll eller när vattenförsörjningen hotas av tillfällig vattenbrist. |
| --- | --- |

1.5.2.2

Att säkerställa ett skäligt pris för vattentjänster baserat på full kostnadstäckning och samtidigt garantera överkomliga priser för utsatta grupper (genom de behöriga myndigheternas försorg).

6

7

| 1.5.2.3 | Att effektivt mäta vattenförbrukningen genom att öka mätnoggrannheten (genom medlemsstaternas, kommunernas och vattenleverantörernas försorg):







  — | Att säkerställa en effektiv mätning av vattenförbrukningen med korrekta vattenmätare och en strategi för förnyelse av vattenmätare för att göra slutanvändarna medvetna om sin faktiska förbrukning. |
| --- | --- | --- |

1.5.2.3

Att effektivt mäta vattenförbrukningen genom att öka mätnoggrannheten (genom medlemsstaternas, kommunernas och vattenleverantörernas försorg):

—

Att säkerställa en effektiv mätning av vattenförbrukningen med korrekta vattenmätare och en strategi för förnyelse av vattenmätare för att göra slutanvändarna medvetna om sin faktiska förbrukning.

| — | Att kontrollera förbrukningen från privata brunnar för att begränsa vattenanvändningen direkt från grundvattnet. |
| --- | --- |

—

Att kontrollera förbrukningen från privata brunnar för att begränsa vattenanvändningen direkt från grundvattnet.

| — | Att använda smarta mätare för att ge slutanvändare varningar om hög eller onormal förbrukning och förbrukning med lågt flöde, vilket kan tyda på internt läckage. |
| --- | --- |

—

Att använda smarta mätare för att ge slutanvändare varningar om hög eller onormal förbrukning och förbrukning med lågt flöde, vilket kan tyda på internt läckage.

| 1.5.2.4 | Att bättre skydda dricksvattenresurserna (genom EU:s och medlemsstaternas försorg). Dricksvattenresurserna måste skyddas mot kontaminering orsakad av människan. För att uppnå detta måste EU:s handlingsplan för nollförorening genomföras strikt genom tillämpning av principerna om försiktighet och kontroll vid källan, i överensstämmelse med principen om att förorenaren betalar, på alla ämnen som kan vara farliga och som kan hamna i dricksvattenresurserna. Föroreningar kan också härstamma från industriella källor (PFAS, läkemedel, desinfektionsmedel osv.) eller från jordbruket (bekämpningsmedel, nitrater). EU håller på att se över relevanta rättsakter som kan förhindra föroreningar vid källan, däribland direktiv 2010/75/EU (8), förordning (EG) nr 1907/2006 (9), direktiv 2009/128/EG (10), förordning (EG) nr 726/2004 (11) och direktiv 2001/83/EG (12). Det måste säkerställas att dessa framtida regler effektivt skyddar våra vattenresurser. |
| --- | --- |

1.5.2.4

Att bättre skydda dricksvattenresurserna (genom EU:s och medlemsstaternas försorg).

8

9

10

11

12

| 1.5.2.5 | Att eftersträva cirkulärt vatten (genom EU:s, medlemsstaternas och vattenoperatörernas försorg). Vatteneffektiviteten kan ökas genom återanvändning av vatten. Å ena sidan bör privathushåll uppmuntras att samla in regnvatten då det är möjligt, och använda det för lämpliga ändamål, inbegripet trädgårdsbevattning och rengöring. Å andra sidan måste effektiva åtgärder för kontroll vid källan vidtas för att säkerställa att det avloppsvatten som produceras av hushållen inte innehåller föroreningar som skulle kunna äventyra återanvändningen av renat avloppsvatten för bevattning och andra ändamål. |
| --- | --- |

1.5.2.5

Att eftersträva cirkulärt vatten (genom EU:s, medlemsstaternas och vattenoperatörernas försorg).

| 1.5.2.6 | Att anpassa sig till klimatförändringarna (genom medlemsstaternas, kommunernas och avloppsvattenoperatörernas försorg). Regionerna påverkas på olika sätt av klimatförändringarna. Det är viktigt att anpassa åtgärderna till lokala förhållanden. Generellt måste stadsplaneringen ses över genom att städerna omvandlas till ”svampstäder” (13). Detta kommer att förbättra stadsklimatet, göra det möjligt för regnvatten att rinna bort och minska antalet bräddningar från kombinerade avloppsledningssystem. |
| --- | --- |

1.5.2.6

Att anpassa sig till klimatförändringarna (genom medlemsstaternas, kommunernas och avloppsvattenoperatörernas försorg).

13

| 1.5.2.7 | Att säkerställa god förvaltning (genom medlemsstaternas, regionernas och kommunernas försorg). Tydliga och effektiva förvaltningsstrukturer behövs för att åstadkomma förändringar. Detta bör stärka samarbetet mellan alla aktörer och fastställa ansvarsområden. Åtgärderna bör baseras på exakta prognoser för regionala klimatförändringseffekter och utvecklingen av mönster för efterfrågan på vatten (jordbruk, industrin, befolkningsutveckling osv.) under de kommande årtiondena. |
| --- | --- |

1.5.2.7

Att säkerställa god förvaltning (genom medlemsstaternas, regionernas och kommunernas försorg).

| 1.5.2.8 | Att offentliga myndigheter är föregångare (genom medlemsstaternas och kommunernas försorg). Eftersom de offentliga myndigheterna, inklusive EU-institutionerna, ansvarar för att utforma och genomföra både politiska åtgärder och praktiska arrangemang bör de spela en ledande roll när det gäller att minska sitt vattenfotavtryck. |
| --- | --- |

1.5.2.8

Att offentliga myndigheter är föregångare (genom medlemsstaternas och kommunernas försorg).

2.   Utgångspunkt

Utgångspunkt

| 2.1 | Som en del av EESK:s flaggskeppsinitiativ från 2023 om att föra upp vatten som en viktig prioritering på europeisk och global nivå undersöks i detta yttrande på eget initiativ de åtgärder som krävs för att säkerställa en effektivare vattenförbrukning i EU bland konsumenterna, med beaktande av miljöfrågor, kunskapsluckor och läget med avseende på relaterad teknik. I yttrandet formuleras tankar om hur hushållens vattenförbrukning och vattenutsläpp kan optimeras, på grundval av en övergripande vision av konsumenternas roll och deras behov i fråga om vattenkvantitet och vattenkvalitet, och specifika förslag läggs fram i detta syfte. |
| --- | --- |

2.1

Som en del av EESK:s flaggskeppsinitiativ från 2023 om att föra upp vatten som en viktig prioritering på europeisk och global nivå undersöks i detta yttrande på eget initiativ de åtgärder som krävs för att säkerställa en effektivare vattenförbrukning i EU bland konsumenterna, med beaktande av miljöfrågor, kunskapsluckor och läget med avseende på relaterad teknik. I yttrandet formuleras tankar om hur hushållens vattenförbrukning och vattenutsläpp kan optimeras, på grundval av en övergripande vision av konsumenternas roll och deras behov i fråga om vattenkvantitet och vattenkvalitet, och specifika förslag läggs fram i detta syfte.

| 2.2 | Vatten är avgörande för liv, miljö och ekonomi, och det är därför en kollektiv nyttighet som måste respekteras och skyddas. Vattenresurserna i Europa är dock hotade på grund av klimatförändringarna eftersom många vattenområden (och särskilt Medelhavsområdet (14)) generellt har minskande nederbörd och längre perioder av torka, medan det i de flesta regioner förekommer fler allvarliga regnstormar med katastrofala översvämningar. Stigande havsnivåer innebär dessutom att saltvatten kan tränga in i sötvattensakviferer. |
| --- | --- |

2.2

Vatten är avgörande för liv, miljö och ekonomi, och det är därför en kollektiv nyttighet som måste respekteras och skyddas. Vattenresurserna i Europa är dock hotade på grund av klimatförändringarna eftersom många vattenområden (och särskilt Medelhavsområdet (14

| 2.3 | Det finns en växande obalans mellan tillgången på den lokala resursen och slutanvändarnas efterfrågan på vatten, vilket utgör ett betydande vattenbristhot i framtiden. Samtidigt som tillgången på vatten avgörs av viktiga faktorer som nederbörd, geografi, klimattrender och föroreningar, styrs förbrukningen av och efterfrågan på vatten främst av mänskligt beteende. Dessutom påverkar mänsklig verksamhet, inklusive i privata hushåll, kvaliteten på tillgängliga vattenresurser. Förorening av vattenmiljön orsakad av människan minskar tillgången till användbara vattenresurser och ökar kostnaderna och miljöeffekterna av att rena vatten till de kvalitetsnivåer som krävs för vissa verksamheter (dricksvatten, industriell användning, bevattning osv.). Studier (15) visar att bristen på avancerad övervakning av vattenkvaliteten i EU:s vattenförekomster är en av de främsta orsakerna till ekologiska katastrofer på grund av vattenföroreningar. |
| --- | --- |

2.3

Det finns en växande obalans mellan tillgången på den lokala resursen och slutanvändarnas efterfrågan på vatten, vilket utgör ett betydande vattenbristhot i framtiden. Samtidigt som tillgången på vatten avgörs av viktiga faktorer som nederbörd, geografi, klimattrender och föroreningar, styrs förbrukningen av och efterfrågan på vatten främst av mänskligt beteende. Dessutom påverkar mänsklig verksamhet, inklusive i privata hushåll, kvaliteten på tillgängliga vattenresurser. Förorening av vattenmiljön orsakad av människan minskar tillgången till användbara vattenresurser och ökar kostnaderna och miljöeffekterna av att rena vatten till de kvalitetsnivåer som krävs för vissa verksamheter (dricksvatten, industriell användning, bevattning osv.). Studier (15

| 2.4 | Enligt Europeiska miljöbyrån (EEA) lider i medeltal omkring 20 % av det europeiska landområdet och 30 % av den totala befolkningen av årlig vattenstress (16). EEA anger att vattenstress uppstår när det inte finns tillräckligt med vatten för att tillgodose miljöns, samhällets och ekonomins krav i fråga om kvantitet eller kvalitet. Vattenstress är en allmän term som kombinerar torka, kvantitativ brist, vattenkvalitet och tillgång till vatten (17). |
| --- | --- |

2.4

Enligt Europeiska miljöbyrån (EEA) lider i medeltal omkring 20 % av det europeiska landområdet och 30 % av den totala befolkningen av årlig vattenstress (16

17

| 2.5 | Dricksvatten utgör omkring 10 % av den totala vattenanvändningen. Jordbruk, skogsbruk och fiske står för 58 % och produktionen av el, gas, ånga och luftkonditionering för 18 % (18). |
| --- | --- |

2.5

Dricksvatten utgör omkring 10 % av den totala vattenanvändningen. Jordbruk, skogsbruk och fiske står för 58 % och produktionen av el, gas, ånga och luftkonditionering för 18 % (18

| 2.6 | Dricksvatten utgör cirka 20 % av det totala vattenuttaget. Uttag för kylning i elproduktion (19) (32 %) och uttag för jordbruk (28 %) står för de största mängderna av det totala årliga uttaget (20). |
| --- | --- |

2.6

Dricksvatten utgör cirka 20 % av det totala vattenuttaget. Uttag för kylning i elproduktion (19

20

| 2.7 | Med tanke på att förorening av vattenresurser med näringsämnen (kväve och fosfor) och många farliga ämnen (t.ex. sådana som har kumulativa cancerframkallande eller mutagena egenskaper) utgör en allvarlig risk för hälsa och miljö, och att den nödvändiga vattenreningen är kostsam och resursintensiv, efterlyser EESK ett snabbt genomförande av den omfattande EU-lagstiftning som för närvarande finns. Kommittén upprepar att EU:s industri- och jordbrukspolitik måste minska utsläppen av föroreningar och samtidigt stödja tillväxt och konkurrenskraft. Eftersom vatten är en kollektiv nyttighet anser EESK att dricksvatten bör göras kostnadsfritt tillgängligt för alla EU-medborgare via vattenfontäner och källor som är tillgängliga på offentliga platser i enlighet med direktiv (EU) 2020/2184. När det gäller mineralvattenkoncessioner bör en ansträngning göras för att tillhandahålla tappvatten som är tillgängligt för allmänheten. |
| --- | --- |

2.7

Med tanke på att förorening av vattenresurser med näringsämnen (kväve och fosfor) och många farliga ämnen (t.ex. sådana som har kumulativa cancerframkallande eller mutagena egenskaper) utgör en allvarlig risk för hälsa och miljö, och att den nödvändiga vattenreningen är kostsam och resursintensiv, efterlyser EESK ett snabbt genomförande av den omfattande EU-lagstiftning som för närvarande finns. Kommittén upprepar att EU:s industri- och jordbrukspolitik måste minska utsläppen av föroreningar och samtidigt stödja tillväxt och konkurrenskraft. Eftersom vatten är en kollektiv nyttighet anser EESK att dricksvatten bör göras kostnadsfritt tillgängligt för alla EU-medborgare via vattenfontäner och källor som är tillgängliga på offentliga platser i enlighet med direktiv (EU) 2020/2184. När det gäller mineralvattenkoncessioner bör en ansträngning göras för att tillhandahålla tappvatten som är tillgängligt för allmänheten.

| 2.8 | Detta yttrande är främst inriktat på förbrukning av och tillgång till vattenresurser, men det syftar också till att ta itu med kvalitetsrelaterade problem, eftersom de påverkar resursens faktiska användbarhet. Det politiska målet är därför att förhindra ytterligare försämring, skydda och förbättra statusen för akvatiska ekosystem, säkerställa en gradvis minskning av grundvattenföroreningen och förhindra ytterligare förorening av grundvattnet. |
| --- | --- |

2.8

Detta yttrande är främst inriktat på förbrukning av och tillgång till vattenresurser, men det syftar också till att ta itu med kvalitetsrelaterade problem, eftersom de påverkar resursens faktiska användbarhet. Det politiska målet är därför att förhindra ytterligare försämring, skydda och förbättra statusen för akvatiska ekosystem, säkerställa en gradvis minskning av grundvattenföroreningen och förhindra ytterligare förorening av grundvattnet.

| 2.9 | För att garantera vatten av tillräcklig kvalitet och kvantitet för nuvarande och kommande generationer krävs en allmän medvetenhet om samtliga problem och de bakomliggande orsakerna. Varje medborgare och konsument måste vara medveten om vattnets betydelse och värde som en ändlig resurs, och en utbredd medvetenhet om de frågor som rör vattenresurserna måste utvecklas. Åtgärder måste vidtas i enlighet med detta, med utgångspunkt i den privata sfären. Just i detta syfte rekommenderas i det nyligen antagna direktiv (EU) 2020/2184 att medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att främja en ökad medvetenhet om kvaliteten på och förbrukningen av dricksvatten. |
| --- | --- |

2.9

För att garantera vatten av tillräcklig kvalitet och kvantitet för nuvarande och kommande generationer krävs en allmän medvetenhet om samtliga problem och de bakomliggande orsakerna. Varje medborgare och konsument måste vara medveten om vattnets betydelse och värde som en ändlig resurs, och en utbredd medvetenhet om de frågor som rör vattenresurserna måste utvecklas. Åtgärder måste vidtas i enlighet med detta, med utgångspunkt i den privata sfären. Just i detta syfte rekommenderas i det nyligen antagna direktiv (EU) 2020/2184 att medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att främja en ökad medvetenhet om kvaliteten på och förbrukningen av dricksvatten.

| 2.10 | Det finns många faktorer och aspekter som bör beaktas och som direkt och indirekt påverkar betydelsen och effekterna av hushållens vattenförbrukning, bland annat






  — | de olika ändamålen med direkt vattenförbrukning: dricksvatten, tvätt, bevattning osv., |
| --- | --- | --- |

2.10

Det finns många faktorer och aspekter som bör beaktas och som direkt och indirekt påverkar betydelsen och effekterna av hushållens vattenförbrukning, bland annat

—

de olika ändamålen med direkt vattenförbrukning: dricksvatten, tvätt, bevattning osv.,

| — | var den direkta vattenförbrukningen sker: i hemmet, på arbetsplatsen, inom fritidsverksamheter osv., |
| --- | --- |

—

var den direkta vattenförbrukningen sker: i hemmet, på arbetsplatsen, inom fritidsverksamheter osv.,

| — | typer av vatten som förbrukas: grundvatten, ytvatten, återanvänt vatten osv., |
| --- | --- |

—

typer av vatten som förbrukas: grundvatten, ytvatten, återanvänt vatten osv.,

| — | indirekt vattenförbrukning: vatten som används för att producera varor och tjänster, |
| --- | --- |

—

indirekt vattenförbrukning: vatten som används för att producera varor och tjänster,

| — | direkt avloppsvatten: kvantitet och kvalitet (näringsämnen, organiskt material, kemikalier osv.), |
| --- | --- |

—

direkt avloppsvatten: kvantitet och kvalitet (näringsämnen, organiskt material, kemikalier osv.),

| — | indirekt avloppsvatten: avloppsvatten från produktionen av varor och tjänster, och |
| --- | --- |

—

indirekt avloppsvatten: avloppsvatten från produktionen av varor och tjänster, och

| — | geografisk vattenbrist och kvalitetsaspekter i samband med både direkt och indirekt förbrukning (allt från lokalt till globalt). |
| --- | --- |

—

geografisk vattenbrist och kvalitetsaspekter i samband med både direkt och indirekt förbrukning (allt från lokalt till globalt).

3.   Indikatorer för vattenanvändning

Indikatorer för vattenanvändning

| 3.1 | Den övergripande strategin för att optimera vattenförbrukningen bör vara heltäckande, men de indikatorer som används bör vara så få och så enkla som möjligt. Mervärdet av att öka antalet indikatorer eller använda komplicerade aggregerade indikatorer (såsom fotavtryck och index) är kanske inte högt i förhållande till de resurser som behövs för att övervaka, analysera och behandla dem. Det är därför mycket viktigt att hitta de indikatorer som är mest relevanta och som har störst inverkan, med beaktande av syftet med den information som behövs. Man bör skilja mellan de indikatorer som ekonomer/forskare/beslutsfattare använder för att definiera problem, utveckla strategier och mäta framstegen mot fastställda mål, och de indikatorer som används för kommunikation med konsumenterna. Av politiska skäl är det viktigt att utvärdera en rad indikatorer som är direkt eller indirekt kopplade till vattenförbrukningen och som kommer att göra det möjligt att bedöma politikens effektivitet, med särskild uppmärksamhet på konsekvens och kontinuitet i övervakningen av parametrarna. De indikatorer som används av EEA är en referens i detta sammanhang. |
| --- | --- |

3.1

Den övergripande strategin för att optimera vattenförbrukningen bör vara heltäckande, men de indikatorer som används bör vara så få och så enkla som möjligt. Mervärdet av att öka antalet indikatorer eller använda komplicerade aggregerade indikatorer (såsom fotavtryck och index) är kanske inte högt i förhållande till de resurser som behövs för att övervaka, analysera och behandla dem. Det är därför mycket viktigt att hitta de indikatorer som är mest relevanta och som har störst inverkan, med beaktande av syftet med den information som behövs. Man bör skilja mellan de indikatorer som ekonomer/forskare/beslutsfattare använder för att definiera problem, utveckla strategier och mäta framstegen mot fastställda mål, och de indikatorer som används för kommunikation med konsumenterna. Av politiska skäl är det viktigt att utvärdera en rad indikatorer som är direkt eller indirekt kopplade till vattenförbrukningen och som kommer att göra det möjligt att bedöma politikens effektivitet, med särskild uppmärksamhet på konsekvens och kontinuitet i övervakningen av parametrarna. De indikatorer som används av EEA är en referens i detta sammanhang.

| 3.2 | EEA:s indikatorer har tagits fram på grundval av behovet av att identifiera ett litet antal politiskt relevanta indikatorer som är stabila (men inte statiska) över tid och som kan ge svar på utvalda prioriterade frågor (miljömässiga, sociala, ekonomiska osv.). |
| --- | --- |

3.2

EEA:s indikatorer har tagits fram på grundval av behovet av att identifiera ett litet antal politiskt relevanta indikatorer som är stabila (men inte statiska) över tid och som kan ge svar på utvalda prioriterade frågor (miljömässiga, sociala, ekonomiska osv.).

| 3.3 | Den mest relevanta indikatorn för att mäta vattenanvändningen bland konsumenter (privathushåll) är vattenförbrukningen i liter per capita och dag (l/cap/d). Tillgängliga uppgifter visar stora variationer på mellan 77 och 220 l/cap/d (21). |
| --- | --- |

3.3

Den mest relevanta indikatorn för att mäta vattenanvändningen bland konsumenter (privathushåll) är vattenförbrukningen i liter per capita och dag (l/cap/d). Tillgängliga uppgifter visar stora variationer på mellan 77 och 220 l/cap/d (21

| 3.4 | Åtgärder för att stimulera vatteneffektiv förbrukning måste ta hänsyn till vattnets hela kretslopp och omfatta både kvalitativa och kvantitativa aspekter. De bör inte bara beakta uttag/förbrukning av dricksvatten, utan även inbegripa fördelarna med cirkulärt vatten (återanvändning av vatten) och utveckla förståelsen för att vatten också ingår i produkter och tjänster som konsumeras. Detta kan hjälpa privata hushåll att bättre förstå hur deras konsumtionsval påverkar vattenresursernas kvalitet och kvantitet i regionen, landet och världen. Det kan också hjälpa medborgarna att utveckla en kultur av medvetenhet om alla aspekter av deras individuella vattenförbrukningsmönster – både i hemmet och utanför hemmet – och att bli medvetna om hur deras förbrukning kan göras effektiv. Civilsamhällesorganisationernas roll är avgörande för att hjälpa dem att välja och genomföra strategier för att öka ändamålsenligheten och effektiviteten i deras förbrukning. |
| --- | --- |

3.4

Åtgärder för att stimulera vatteneffektiv förbrukning måste ta hänsyn till vattnets hela kretslopp och omfatta både kvalitativa och kvantitativa aspekter. De bör inte bara beakta uttag/förbrukning av dricksvatten, utan även inbegripa fördelarna med cirkulärt vatten (återanvändning av vatten) och utveckla förståelsen för att vatten också ingår i produkter och tjänster som konsumeras. Detta kan hjälpa privata hushåll att bättre förstå hur deras konsumtionsval påverkar vattenresursernas kvalitet och kvantitet i regionen, landet och världen. Det kan också hjälpa medborgarna att utveckla en kultur av medvetenhet om alla aspekter av deras individuella vattenförbrukningsmönster – både i hemmet och utanför hemmet – och att bli medvetna om hur deras förbrukning kan göras effektiv. Civilsamhällesorganisationernas roll är avgörande för att hjälpa dem att välja och genomföra strategier för att öka ändamålsenligheten och effektiviteten i deras förbrukning.

| 3.5 | Vatteneffektiv förbrukning är en nödvändighet i alla delar av Europa, men i områden som lider av vattenbrist eller återkommande torka är det desto mer angeläget. Vattenförsörjningssystemets effektivitet bör ingå i den övergripande strategin i syfte att säkerställa en helhetssyn. Möjliga lösningar bör också hittas i mer framåtblickande strategier för vattenleverantörer, inbegripet riskbedömning och riskhantering i försörjningssystem, läckagehantering, alternativa vattenkällor osv. |
| --- | --- |

3.5

Vatteneffektiv förbrukning är en nödvändighet i alla delar av Europa, men i områden som lider av vattenbrist eller återkommande torka är det desto mer angeläget. Vattenförsörjningssystemets effektivitet bör ingå i den övergripande strategin i syfte att säkerställa en helhetssyn. Möjliga lösningar bör också hittas i mer framåtblickande strategier för vattenleverantörer, inbegripet riskbedömning och riskhantering i försörjningssystem, läckagehantering, alternativa vattenkällor osv.

| 3.6 | Samtidigt som en mängd andra indikatorparametrar i teorin bör användas (vattenfrågan är mycket lämplig för detta), bör det beaktas att inte bara sökandet efter ytterligare uppgifter, utan även valideringen och spridningen av dem, kräver betydande arbete. Sådana nya verksamheter faller inom ansvarsområdet för de centrala europeiska strukturerna, men även för medlemsstaterna och deras respektive organ eller rörelsedrivande företag som söker efter och tar fram sådana uppgifter. Det är ofta så att ju fler kockar, desto sämre soppa. I stället för att lägga till nya indikatorer är det därför bättre att använda de befintliga indikatorerna på bästa möjliga sätt. |
| --- | --- |

3.6

Samtidigt som en mängd andra indikatorparametrar i teorin bör användas (vattenfrågan är mycket lämplig för detta), bör det beaktas att inte bara sökandet efter ytterligare uppgifter, utan även valideringen och spridningen av dem, kräver betydande arbete. Sådana nya verksamheter faller inom ansvarsområdet för de centrala europeiska strukturerna, men även för medlemsstaterna och deras respektive organ eller rörelsedrivande företag som söker efter och tar fram sådana uppgifter. Det är ofta så att ju fler kockar, desto sämre soppa. I stället för att lägga till nya indikatorer är det därför bättre att använda de befintliga indikatorerna på bästa möjliga sätt.

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EEA:s rapport nr 12/2021 med titeln ”Water resources across Europe – confronting water stress: an updated assessment”, 2021.

1

(2)  55 % -paketet, ramdirektivet för vatten, dricksvattendirektivet, förordningen om återanvändning av vatten osv.

2

(3)  Till exempel https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/IP_14_1151 och https://www.politico.eu/article/italy-biggest-steel-mill-mockery-eu-environmental-rules/.

3

(4)  https://watereurope.eu/wp-content/uploads/WE-Water-Vision-2023_online.pdf.

4

(5)  Water Footprint Network, ”Water Footprint Assessment”, läst den 22 maj 2023.

5

(6)  OECD, ”Background note: Cost recovery”, april 2022.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (EUT L 435, 23.12.2020, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (EUT L 136, 30.4.2004, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EUT L 311, 28.11.2001, s. 67).

12

(13)  
  ”
  ’Sponge cities’ are urban areas with abundant natural areas such as trees, lakes and parks – or other good designs intended to absorb rain and prevent flooding.” https://climatechampions.unfccc.int/what-are-sponge-cities-and-how-can-they-prevent-floods/, läst den 7 juni 2023.

13

(14)  I en rapport från FN:s klimatpanel (”Cross-Chapter Paper 4: Mediterranean Region” i ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability”) konstateras att Medelhavsregionen är kraftigt drabbad av i hög grad sammanlänkade klimatrisker.

14

(15)  EEA, ”Pollution in Europe’s rivers”.

15

(16)  EEA:s rapport nr 12/2021 med titeln ”Water resources across Europe – confronting water stress: an updated assessment”, 2021.

16

(17)  Se ovan.

17

(18)  Revisionsrätten, särskild rapport 12/2021 ”Principen att förorenaren betalar: tillämpas inte konsekvent i EU:s miljöpolitik och miljöåtgärder” (baserat på uppgifter från EEA).

18

(19)  Det framgår dock inte särskilt tydligt hur användningen av vatten för att kyla anläggningar påverkar resurstillgången. Vanligtvis tas vattnet från ytvattenförekomster eller från havet, och vanligtvis återförs allt (eller nästan allt) av detta vatten till vattenförekomsterna.

19

(20)  EEA, ”Water abstraction by source and economic sector”, den 1 juni 2022.

20

(21)  Eureau, ”The governance of water services in Europe”, 2020.

21

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/24

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Översyn av textilmärkningsförordningen

(förberedande yttrande)

(2023/C 349/05)

| Föredragande: | Antje Sabine GERSTEIN |
| --- | --- |

Föredragande:

Antje Sabine GERSTEIN

Antje Sabine GERSTEIN

| Remiss | Europeiska kommissionen, 20.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 29.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 196/1/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 20.1.2023

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

29.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

196/1/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens strategi att vid översynen av textilmärkningsförordningen framför allt utgå från möjligheten till ny digital märkningsteknik, ny fiberteknik och fiberklassificering samt ny materialåtervinningsteknik, och därmed ta fasta på det nya och omfattande EU-regelverket för textilier i allmänhet. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens strategi att vid översynen av textilmärkningsförordningen framför allt utgå från möjligheten till ny digital märkningsteknik, ny fiberteknik och fiberklassificering samt ny materialåtervinningsteknik, och därmed ta fasta på det nya och omfattande EU-regelverket för textilier i allmänhet.

| 1.2 | Konsumenterna har olika förväntningar på hur detaljerad informationen på textiletiketterna ska vara. Vid översynen av textilmärkningsförordningen måste man tillmötesgå dessa olika förväntningar genom att först och främst erbjuda grundläggande och lättbegriplig information, samtidigt som ytterligare tillgång till mer detaljerad information ska kunna ges. |
| --- | --- |

1.2

Konsumenterna har olika förväntningar på hur detaljerad informationen på textiletiketterna ska vara. Vid översynen av textilmärkningsförordningen måste man tillmötesgå dessa olika förväntningar genom att först och främst erbjuda grundläggande och lättbegriplig information, samtidigt som ytterligare tillgång till mer detaljerad information ska kunna ges.

| 1.3 | Med tanke på att textilsektorn är en av de mest globaliserade sektorerna anser EESK att det är ytterst viktigt att kommissionen strävar efter en EU-omfattande och global tillnärmning av märkningskraven med avseende på uppgifter om ursprung, skötselråd, storlek och fibersammansättning. |
| --- | --- |

1.3

Med tanke på att textilsektorn är en av de mest globaliserade sektorerna anser EESK att det är ytterst viktigt att kommissionen strävar efter en EU-omfattande och global tillnärmning av märkningskraven med avseende på uppgifter om ursprung, skötselråd, storlek och fibersammansättning.

| 1.4 | Vi uppmanar kommissionen att beakta de särskilda behoven hos små och medelstora företag inom denna sektor. För att förhindra ytterligare utlokalisering, och med tanke på att sektorn sysselsätter 1,3 miljoner arbetstagare i EU, måste kraven i den nya förordningen ge utrymme för tillräcklig flexibilitet för att tillgodose små och medelstora företags behov och kapacitet, så att sysselsättningen och kompetensen inom denna ekonomiska sektor inte bara bevaras utan kan utvecklas ytterligare. |
| --- | --- |

1.4

Vi uppmanar kommissionen att beakta de särskilda behoven hos små och medelstora företag inom denna sektor. För att förhindra ytterligare utlokalisering, och med tanke på att sektorn sysselsätter 1,3 miljoner arbetstagare i EU, måste kraven i den nya förordningen ge utrymme för tillräcklig flexibilitet för att tillgodose små och medelstora företags behov och kapacitet, så att sysselsättningen och kompetensen inom denna ekonomiska sektor inte bara bevaras utan kan utvecklas ytterligare.

2.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 2.1 | I EU:s strategi för hållbara och cirkulära textilier aviseras en översyn av textilmärkningsförordningen (förordning (EU) nr 1007/2011) (1), enligt vilken textilier som säljs på EU-marknaden ska förses med en etikett som tydligt anger fibersammansättningen och förekomst av eventuella icke-textila delar av animaliskt ursprung. Som en del av denna översyn nämns i strategin möjligheten att införa krav på offentliggörande av andra typer av information, till exempel parametrar för hållbarhet och cirkularitet, produktstorlek och, i tillämpliga fall, det land där tillverkningsprocesserna äger rum (”Made in”). |
| --- | --- |

2.1

I EU:s strategi för hållbara och cirkulära textilier aviseras en översyn av textilmärkningsförordningen (förordning (EU) nr 1007/2011) (1

| 2.2 | I föreliggande yttrande undersöker EESK möjligheterna att utvidga tillämpningsområdet för den nuvarande förordningen genom att beakta några punkter som redan tas upp i artikel 24 om översyn i förordningen, och andra parametrar för hållbarhet och cirkularitet i överensstämmelse med aktuella lagstiftningsförslag, såsom lagstiftningsförslaget om ekodesignkrav för hållbara produkter. I yttrandet kommer vi att väga in branschens perspektiv, inbegripet kostnader och förbättrat informationsutbyte längs värdekedjan, och konsumenternas perspektiv, för att säkerställa korrekt, noggrann och tydlig information. |
| --- | --- |

2.2

I föreliggande yttrande undersöker EESK möjligheterna att utvidga tillämpningsområdet för den nuvarande förordningen genom att beakta några punkter som redan tas upp i artikel 24 om översyn i förordningen, och andra parametrar för hållbarhet och cirkularitet i överensstämmelse med aktuella lagstiftningsförslag, såsom lagstiftningsförslaget om ekodesignkrav för hållbara produkter. I yttrandet kommer vi att väga in branschens perspektiv, inbegripet kostnader och förbättrat informationsutbyte längs värdekedjan, och konsumenternas perspektiv, för att säkerställa korrekt, noggrann och tydlig information.

| 2.3 | EESK stöder kommissionens strategi att i huvudsak utgå från möjligheten till ny digital märkningsteknik, ny fiberteknik och fiberklassificering och ny materialåtervinningsteknik, och därmed ta fasta på det nya och omfattande EU-regelverket för textilier i allmänhet, inklusive kommissionens initiativ om miljöpåståenden (2). |
| --- | --- |

2.3

EESK stöder kommissionens strategi att i huvudsak utgå från möjligheten till ny digital märkningsteknik, ny fiberteknik och fiberklassificering och ny materialåtervinningsteknik, och därmed ta fasta på det nya och omfattande EU-regelverket för textilier i allmänhet, inklusive kommissionens initiativ om miljöpåståenden (2

| 2.4 | I samband med detta påpekar EESK att många aspekter inom textilsektorn redan behandlas i ytterst komplexa och övergripande lagstiftningsförslag där ett lagstiftningsförfarande i de flesta fall redan pågår. Företagens sociala ansvar och arbetsrelaterade frågor tas upp i direktivet om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet och förordningen om tvångsarbete. Hållbarhetspåståenden kommer snart att regleras i direktivet om mer konsumentmakt i den gröna omställningen och direktivet om miljöpåståenden, medan de grundläggande begreppen i anknytning till hantering av uttjänta produkter kommer att behandlas i det reviderade ramdirektivet om avfall. |
| --- | --- |

2.4

I samband med detta påpekar EESK att många aspekter inom textilsektorn redan behandlas i ytterst komplexa och övergripande lagstiftningsförslag där ett lagstiftningsförfarande i de flesta fall redan pågår. Företagens sociala ansvar och arbetsrelaterade frågor tas upp i direktivet om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet och förordningen om tvångsarbete. Hållbarhetspåståenden kommer snart att regleras i direktivet om mer konsumentmakt i den gröna omställningen och direktivet om miljöpåståenden, medan de grundläggande begreppen i anknytning till hantering av uttjänta produkter kommer att behandlas i det reviderade ramdirektivet om avfall.

| 2.5 | Konsumenterna har olika förväntningar på hur detaljerad informationen på textiletiketterna ska vara. Vid översynen av textilmärkningsförordningen måste man tillmötesgå dessa olika förväntningar genom att först och främst erbjuda grundläggande och lättbegriplig information, samtidigt som ytterligare tillgång till mer detaljerad information ska kunna ges, t.ex. frivilligt tillhandahållande av standardiserad information om tillverkningsprocessen. |
| --- | --- |

2.5

Konsumenterna har olika förväntningar på hur detaljerad informationen på textiletiketterna ska vara. Vid översynen av textilmärkningsförordningen måste man tillmötesgå dessa olika förväntningar genom att först och främst erbjuda grundläggande och lättbegriplig information, samtidigt som ytterligare tillgång till mer detaljerad information ska kunna ges, t.ex. frivilligt tillhandahållande av standardiserad information om tillverkningsprocessen.

| 2.6 | EESK påpekar att översynen av textilmärkningsförordningen är ett Refit-initiativ med den tydliga målsättningen att göra EU-lagstiftningen enklare, mer ändamålsenlig och mindre kostsam för företag och konsumenter. För företagen måste detta inbegripa lägre efterlevnadskostnader samt tydlighet och konsekvens i regelverket. Konsumenterna i sin tur behöver korrekt, heltäckande och jämförbar information om textilprodukter. EESK understryker vikten av maximal harmonisering för att hjälpa sektorn att framgångsrikt ställa om till omfattande cirkularitet. |
| --- | --- |

2.6

EESK påpekar att översynen av textilmärkningsförordningen är ett Refit-initiativ med den tydliga målsättningen att göra EU-lagstiftningen enklare, mer ändamålsenlig och mindre kostsam för företag och konsumenter. För företagen måste detta inbegripa lägre efterlevnadskostnader samt tydlighet och konsekvens i regelverket. Konsumenterna i sin tur behöver korrekt, heltäckande och jämförbar information om textilprodukter. EESK understryker vikten av maximal harmonisering för att hjälpa sektorn att framgångsrikt ställa om till omfattande cirkularitet.

| 2.7 | EESK efterlyser brådskande åtgärder när det gäller systemet för fiberklassificering, eftersom det nuvarande systemet inte är tillräckligt flexibelt för att kunna hantera utvecklingen av innovativa fibrer, vilka ofta har lägre miljöpåverkan än konventionella fibrer. För många tillverkare av nya fiberslag är denna situation frustrerande eftersom de inte kan märka sina fibrer korrekt. Dessutom får dessa nyskapande fiberslag ännu inte anges på textiletiketterna, vilket gör att identifieringen av dem alltjämt är en enorm utmaning för återvinningsföretagen. Detta hämmar cirkulariteten inom sektorn i nuläget. EESK påpekar att denna lucka i lagstiftningen också påverkar konsumenternas uppfattning negativt, eftersom vissa produkter i själva verket kan vara betydligt mer hållbara än vad dagens etikettinformation ger sken av. |
| --- | --- |

2.7

EESK efterlyser brådskande åtgärder när det gäller systemet för fiberklassificering, eftersom det nuvarande systemet inte är tillräckligt flexibelt för att kunna hantera utvecklingen av innovativa fibrer, vilka ofta har lägre miljöpåverkan än konventionella fibrer. För många tillverkare av nya fiberslag är denna situation frustrerande eftersom de inte kan märka sina fibrer korrekt. Dessutom får dessa nyskapande fiberslag ännu inte anges på textiletiketterna, vilket gör att identifieringen av dem alltjämt är en enorm utmaning för återvinningsföretagen. Detta hämmar cirkulariteten inom sektorn i nuläget. EESK påpekar att denna lucka i lagstiftningen också påverkar konsumenternas uppfattning negativt, eftersom vissa produkter i själva verket kan vara betydligt mer hållbara än vad dagens etikettinformation ger sken av.

| 2.8 | Det är ytterst viktigt att kommissionen strävar efter en EU-omfattande och global tillnärmning av märkningskraven när det gäller uppgifter om ursprung, skötselråd, storlek och fibersammansättning. Textilsektorn är en av de mest globaliserade sektorerna. Klädesplagg som tillverkas på respektive plats är avsedda för ett flertal geografiska områden över hela världen (EU, Förenta staterna osv.), med många olika märkningskrav (3). Globala märkningskrav och globala harmoniserade standarder måste övervägas i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

2.8

Det är ytterst viktigt att kommissionen strävar efter en EU-omfattande och global tillnärmning av märkningskraven när det gäller uppgifter om ursprung, skötselråd, storlek och fibersammansättning. Textilsektorn är en av de mest globaliserade sektorerna. Klädesplagg som tillverkas på respektive plats är avsedda för ett flertal geografiska områden över hela världen (EU, Förenta staterna osv.), med många olika märkningskrav (3

| 2.9 | Kravet på maximal harmonisering är kopplat till en tydligt politisk önskemål från EESK om att undvika att inte ytterligare äventyra den inre marknaden, med tanke på att det tycks uppstå fler och fler olikartade märkningskrav i medlemsstaterna. Vi anser därför att det är helt centralt och angeläget att kommissionen lägger fram ett förslag till översyn av textilmärkningsförordningen under 2023, det år som markerar att den inre marknaden funnits i 30 år. |
| --- | --- |

2.9

Kravet på maximal harmonisering är kopplat till en tydligt politisk önskemål från EESK om att undvika att inte ytterligare äventyra den inre marknaden, med tanke på att det tycks uppstå fler och fler olikartade märkningskrav i medlemsstaterna. Vi anser därför att det är helt centralt och angeläget att kommissionen lägger fram ett förslag till översyn av textilmärkningsförordningen under 2023, det år som markerar att den inre marknaden funnits i 30 år.

| 2.10 | Vi uppmanar kommissionen att beakta de särskilda behoven hos små och medelstora företag inom denna sektor. För att förhindra ytterligare utlokalisering, och med tanke på att sektorn sysselsätter 1,3 miljoner arbetstagare i EU (4), måste kraven i den nya förordningen ge utrymme för tillräcklig flexibilitet för att tillgodose små och medelstora företags behov och kapacitet, så att sysselsättningen och kompetensen inom denna ekonomiska sektor inte bara bevaras utan kan utvecklas ytterligare. En generell kontroll av överensstämmelse som utförs av ett certifieringsorgan är till exempel inte ett gångbart alternativ för små och medelstora företag, som utgör ryggraden i den industriella textilproduktionen i EU. Ett rimligt tillvägagångssätt vore att överväga förfaranden för självcertifiering, såsom de interna tillverkningskontroller som anges i bilaga II till beslut nr 768/2008/EG (5), genom vilka små och medelstora företag informerar konsumenterna och ger dem garantier. |
| --- | --- |

2.10

Vi uppmanar kommissionen att beakta de särskilda behoven hos små och medelstora företag inom denna sektor. För att förhindra ytterligare utlokalisering, och med tanke på att sektorn sysselsätter 1,3 miljoner arbetstagare i EU (4

5

3.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

3.1   Fiberklassificering

Fiberklassificering

| 3.1.1 | På senare år har textilindustrin tagit fram ett antal nyskapande fiberslag med bevisligen lägre miljöavtryck än de mer traditionella fiberalternativen. Även om dessa material kan vara baserade på en liknande råvara, skiljer sig tillverkningstekniken och materialets egenskaper ofta avsevärt från dem som används i konventionella fibrer. De nyskapande fiberslagen erkänns för närvarande inte i de befintliga allmänna fiberklassificeringarna i bilaga I. Följaktligen förtecknas de innovativa fibertyperna under andra fiberbenämningar eller som ”övriga” fibrer. Mot bakgrund av den gröna och cirkulära omställningen bör den reviderade textilmärkningsförordningen göra det möjligt att uttryckligen erkänna fibrer med särskilda egenskaper i bilaga I. Den förväntade översynen av förordningen bör därför anpassas bättre för att återspegla de dynamiska framstegen kring innovativa fiberslag. |
| --- | --- |

3.1.1

På senare år har textilindustrin tagit fram ett antal nyskapande fiberslag med bevisligen lägre miljöavtryck än de mer traditionella fiberalternativen. Även om dessa material kan vara baserade på en liknande råvara, skiljer sig tillverkningstekniken och materialets egenskaper ofta avsevärt från dem som används i konventionella fibrer. De nyskapande fiberslagen erkänns för närvarande inte i de befintliga allmänna fiberklassificeringarna i bilaga I. Följaktligen förtecknas de innovativa fibertyperna under andra fiberbenämningar eller som ”övriga” fibrer. Mot bakgrund av den gröna och cirkulära omställningen bör den reviderade textilmärkningsförordningen göra det möjligt att uttryckligen erkänna fibrer med särskilda egenskaper i bilaga I. Den förväntade översynen av förordningen bör därför anpassas bättre för att återspegla de dynamiska framstegen kring innovativa fiberslag.

| 3.1.2 | Ett stort antal nyskapande fibertyper med särskilda egenskaper är redan nära marknadsstadiet eller kommer att bli tillgängliga på marknaden i framtiden. Det nuvarande förfarandet för uppdatering av bilaga I är dock inte transparent, och även osäkert för sökandena. EESK rekommenderar därför att EU:s myndigheter bedömer och ser över hur uppdateringsförfarandet kan göras mer transparent och tekniskt korrekt. |
| --- | --- |

3.1.2

Ett stort antal nyskapande fibertyper med särskilda egenskaper är redan nära marknadsstadiet eller kommer att bli tillgängliga på marknaden i framtiden. Det nuvarande förfarandet för uppdatering av bilaga I är dock inte transparent, och även osäkert för sökandena. EESK rekommenderar därför att EU:s myndigheter bedömer och ser över hur uppdateringsförfarandet kan göras mer transparent och tekniskt korrekt.

3.2   Avvikelsemarginalen för fibersammansättning

Avvikelsemarginalen för fibersammansättning

| 3.2.1 | Mot bakgrund av omställningen till en cirkulär ekonomi använder textilindustrin i allt högre grad återvunna fibrer och material vid klädtillverkningen. Den nuvarande förordningen lämpar sig mindre väl för korrekt märkning av fibersammansättningar som innehåller återvunnet innehåll, vilket hämmar omställningen till en cirkulär ekonomi. I artikel 20.3 tillåts en avvikelse på högst 3 % mellan det deklarerade fiberinnehållet på etiketten och den fibersammansättning som fastställs på grundval av myndighetens provningar. Den nuvarande tekniska utvecklingen inom textilsorterings- och återvinningstekniken ger dock upphov till variationer i fibersammansättningen som ibland överskrider avvikelsenivån på 3 %. Detta beror på att det, särskilt vid mekanisk återvinning, inte är möjligt att fullt ut säkerställa att den råvara som återvinns är fri från föroreningar av andra textilmaterial. Detta kräver att man undersöker en högre avvikelsemarginal för sammansättningen i den reviderade förordningen. På grundval av sakkunnigutlåtanden rekommenderar EESK en uppdaterad nivå på 3–5 %. En högre avvikelsenivå bör endast ta hänsyn till de befintliga begränsningarna i återvinningstekniken och får inte rättfärdiga dåliga tillverkningsmetoder. En mindre höjning av avvikelsenivåerna vore välkommet för att undanröja hinder för användningen av återvunnet material vid klädtillverkning. |
| --- | --- |

3.2.1

Mot bakgrund av omställningen till en cirkulär ekonomi använder textilindustrin i allt högre grad återvunna fibrer och material vid klädtillverkningen. Den nuvarande förordningen lämpar sig mindre väl för korrekt märkning av fibersammansättningar som innehåller återvunnet innehåll, vilket hämmar omställningen till en cirkulär ekonomi. I artikel 20.3 tillåts en avvikelse på högst 3 % mellan det deklarerade fiberinnehållet på etiketten och den fibersammansättning som fastställs på grundval av myndighetens provningar. Den nuvarande tekniska utvecklingen inom textilsorterings- och återvinningstekniken ger dock upphov till variationer i fibersammansättningen som ibland överskrider avvikelsenivån på 3 %. Detta beror på att det, särskilt vid mekanisk återvinning, inte är möjligt att fullt ut säkerställa att den råvara som återvinns är fri från föroreningar av andra textilmaterial. Detta kräver att man undersöker en högre avvikelsemarginal för sammansättningen i den reviderade förordningen. På grundval av sakkunnigutlåtanden rekommenderar EESK en uppdaterad nivå på 3–5 %. En högre avvikelsenivå bör endast ta hänsyn till de befintliga begränsningarna i återvinningstekniken och får inte rättfärdiga dåliga tillverkningsmetoder. En mindre höjning av avvikelsenivåerna vore välkommet för att undanröja hinder för användningen av återvunnet material vid klädtillverkning.

3.3   Harmonisering med globala standarder och processer

Harmonisering med globala standarder och processer

3.3.1   Harmonisering av provningsstandarder

Harmonisering av provningsstandarder

| 3.3.1.1 | Textilindustrin är en i hög grad global industri som ofta tillämpar internationella standarder. Översynen av textilmärkningsförordningen innebär ett tillfälle att anpassa provningsmetoderna för fibersammansättning till globala standarder. Enligt artikel 19 är för närvarande endast EU-standarder (EN) tillåtna för provning av fibersammansättningar. I de flesta fall liknar EN-standarderna i hög grad de internationella ISO-standarderna, men det finns små skillnader i metodparametrarna som leder till diskrepanser mellan ISO- och EN-provningsresultat. På grund av industrins globala värdekedjor tillämpar och föredrar sektorn i stor utsträckning ISO-standarder. Till följd av detta ställs företagen inför ökad provning av produkter som är avsedda för den europeiska marknaden, vilket avsevärt ökar kostnaderna. EESK rekommenderar således att man i översynen av textilmärkningsförordningen ska godta ISO-standarder som accepterade provningsstandarder. Vi noterar även att det för närvarande sker stora innovationsframsteg kring nya detekteringsmetoder för fibersammansättning. Kommissionen bör ta fasta på dessa framsteg vid översynen av förordningen. |
| --- | --- |

3.3.1.1

Textilindustrin är en i hög grad global industri som ofta tillämpar internationella standarder. Översynen av textilmärkningsförordningen innebär ett tillfälle att anpassa provningsmetoderna för fibersammansättning till globala standarder. Enligt artikel 19 är för närvarande endast EU-standarder (EN) tillåtna för provning av fibersammansättningar. I de flesta fall liknar EN-standarderna i hög grad de internationella ISO-standarderna, men det finns små skillnader i metodparametrarna som leder till diskrepanser mellan ISO- och EN-provningsresultat. På grund av industrins globala värdekedjor tillämpar och föredrar sektorn i stor utsträckning ISO-standarder. Till följd av detta ställs företagen inför ökad provning av produkter som är avsedda för den europeiska marknaden, vilket avsevärt ökar kostnaderna. EESK rekommenderar således att man i översynen av textilmärkningsförordningen ska godta ISO-standarder som accepterade provningsstandarder. Vi noterar även att det för närvarande sker stora innovationsframsteg kring nya detekteringsmetoder för fibersammansättning. Kommissionen bör ta fasta på dessa framsteg vid översynen av förordningen.

3.3.2   Harmonisering med internationella standarder och handelsregler

Harmonisering med internationella standarder och handelsregler

| 3.3.2.1 | Kommittén är positiv till idén att omvandla textilmärkningsförordningen till en regelbok över harmoniserade standarder kring ett flertal krav (klassificering av nyskapande fiberslag, provning av fibersammansättning, storleksindelning, skötselråd). Dessa standarder bör i möjligaste mån ha global räckvidd. Det skulle leda till en större harmonisering av märkningskraven både på den inre marknaden och med resten av världen. |
| --- | --- |

3.3.2.1

Kommittén är positiv till idén att omvandla textilmärkningsförordningen till en regelbok över harmoniserade standarder kring ett flertal krav (klassificering av nyskapande fiberslag, provning av fibersammansättning, storleksindelning, skötselråd). Dessa standarder bör i möjligaste mån ha global räckvidd. Det skulle leda till en större harmonisering av märkningskraven både på den inre marknaden och med resten av världen.

| 3.3.2.2 | Med tanke på textilsektorns globala räckvidd är det mycket viktigt att överväga internationell tillnärmning och internationellt samarbete vid översynen av förordningen. Kommissionen bör säkerställa samstämmighet med Världstullorganisationen och den pågående översynen av HS-numren samt med åtagandena i WTO:s avtal om tekniska handelshinder angående användningen av internationella standarder. |
| --- | --- |

3.3.2.2

Med tanke på textilsektorns globala räckvidd är det mycket viktigt att överväga internationell tillnärmning och internationellt samarbete vid översynen av förordningen. Kommissionen bör säkerställa samstämmighet med Världstullorganisationen och den pågående översynen av HS-numren samt med åtagandena i WTO:s avtal om tekniska handelshinder angående användningen av internationella standarder.

3.4   Digital märkning

Digital märkning

| 3.4.1 | EESK välkomnar varmt kommissionens avsikt att digitalisera märkningen av sammansättningar i den reviderade förordningen. Inom ramen för förordningen om ekodesign för hållbara produkter välkomnar EESK dessutom initiativen om digital märkning och konsumentupplysning, såsom det digitala produktpasset. Det är dock mycket viktigt att kommissionen ser till att dessa digitala initiativ är samstämmiga så att det skapas en enhetlig och effektiv politisk ram. |
| --- | --- |

3.4.1

EESK välkomnar varmt kommissionens avsikt att digitalisera märkningen av sammansättningar i den reviderade förordningen. Inom ramen för förordningen om ekodesign för hållbara produkter välkomnar EESK dessutom initiativen om digital märkning och konsumentupplysning, såsom det digitala produktpasset. Det är dock mycket viktigt att kommissionen ser till att dessa digitala initiativ är samstämmiga så att det skapas en enhetlig och effektiv politisk ram.

| 3.4.2 | För närvarande är fysiska etiketter av flera skäl inte så ändamålsenliga som man skulle kunna önska. Etiketterna klipps ofta bort efter inköpet. Texten på etiketterna kan bli urblekt efter ett flertal tvättar. Att tillhandhålla stora fysiska etiketter på flera olika språk är dessutom dyrt och bidrar till plastavfallet. Textstorleken är liten och etiketten rymmer flera översättningar, vilket också gör det svårt för konsumenterna att förstå den. |
| --- | --- |

3.4.2

För närvarande är fysiska etiketter av flera skäl inte så ändamålsenliga som man skulle kunna önska. Etiketterna klipps ofta bort efter inköpet. Texten på etiketterna kan bli urblekt efter ett flertal tvättar. Att tillhandhålla stora fysiska etiketter på flera olika språk är dessutom dyrt och bidrar till plastavfallet. Textstorleken är liten och etiketten rymmer flera översättningar, vilket också gör det svårt för konsumenterna att förstå den.

| 3.4.3 | Digital märkning skulle underlätta för företagen och även förbättra informationen till konsumenterna genom att de förses med en tydlig text i lämplig språkversion. Det finns alltjämt ett behov av att tillhandahålla information till konsumenter som är mindre tekniskt bevandrade, men det finns alternativ: till exempel kan informationen tillhandahållas på begäran på försäljningsstället. En slitstark och outplånlig märkning av ”databärar”-typ på produkten skulle garantera enkel tillgång till digital information. |
| --- | --- |

3.4.3

Digital märkning skulle underlätta för företagen och även förbättra informationen till konsumenterna genom att de förses med en tydlig text i lämplig språkversion. Det finns alltjämt ett behov av att tillhandahålla information till konsumenter som är mindre tekniskt bevandrade, men det finns alternativ: till exempel kan informationen tillhandahållas på begäran på försäljningsstället. En slitstark och outplånlig märkning av ”databärar”-typ på produkten skulle garantera enkel tillgång till digital information.

| 3.4.4 | Även om kommissionen beslutar att viss information ska finnas kvar på de fysiska etiketterna bör denna metod ändå leda en betydande minskning av etikettens storlek i allmänhet. Vi delar kommissionens inställning att fysiska etiketter, eller fysiska databärare av digital information, ska bli svårare att avlägsna. Det finns redan metoder för att göra etiketter som inte påverkar bärkomforten. Metoder för att försvåra avlägsnandet av etiketter bör säkerställa informationens varaktighet (t.ex. kan information som trycks direkt på materialet tvättas ur) och får inte minska produktens funktionalitet (att fullständigt sy fast etiketten på plagget skulle exempelvis kunna minska dess funktionalitet). |
| --- | --- |

3.4.4

Även om kommissionen beslutar att viss information ska finnas kvar på de fysiska etiketterna bör denna metod ändå leda en betydande minskning av etikettens storlek i allmänhet. Vi delar kommissionens inställning att fysiska etiketter, eller fysiska databärare av digital information, ska bli svårare att avlägsna. Det finns redan metoder för att göra etiketter som inte påverkar bärkomforten. Metoder för att försvåra avlägsnandet av etiketter bör säkerställa informationens varaktighet (t.ex. kan information som trycks direkt på materialet tvättas ur) och får inte minska produktens funktionalitet (att fullständigt sy fast etiketten på plagget skulle exempelvis kunna minska dess funktionalitet).

| 3.4.5 | Kommissionen bör bedöma hur det digitala produktpasset kan tillämpas inom ramen för digital märkning i den reviderade textilmärkningsförordningen. För konsekvensen skull och för att underlätta genomförandet skulle en digital märkning enligt förordningen även kunna placeras på samma databärare som det digitala produktpasset. |
| --- | --- |

3.4.5

Kommissionen bör bedöma hur det digitala produktpasset kan tillämpas inom ramen för digital märkning i den reviderade textilmärkningsförordningen. För konsekvensen skull och för att underlätta genomförandet skulle en digital märkning enligt förordningen även kunna placeras på samma databärare som det digitala produktpasset.

3.5   Undantag från märkning för vissa typer av produkter

Undantag från märkning för vissa typer av produkter

| 3.5.1 | I bilaga V till den nuvarande textilmärkningsförordningen undantas 42 typer av textilprodukter från märkningskravet. Det rör sig om små föremål (t.ex. klockarmband) där tillägg av en etikett skulle minska produktens funktionalitet. Metoden med en förteckning ger dock ingen tydlig vägledning om hur aktörer bör märka produkter som inte förtecknas i bilaga V, men vars funktionalitet också minskas med en etikett. EESK rekommenderar att man i den reviderade förordningen klargör hur produkter (t.ex. sockor och strumpor) ska märkas korrekt när obligatorisk märkning hämmar produktens funktionalitet. Exempelvis skulle den nuvarande metoden med en förteckning kunna ersättas med en definition av produkter som är undantagna från obligatorisk märkning. |
| --- | --- |

3.5.1

I bilaga V till den nuvarande textilmärkningsförordningen undantas 42 typer av textilprodukter från märkningskravet. Det rör sig om små föremål (t.ex. klockarmband) där tillägg av en etikett skulle minska produktens funktionalitet. Metoden med en förteckning ger dock ingen tydlig vägledning om hur aktörer bör märka produkter som inte förtecknas i bilaga V, men vars funktionalitet också minskas med en etikett. EESK rekommenderar att man i den reviderade förordningen klargör hur produkter (t.ex. sockor och strumpor) ska märkas korrekt när obligatorisk märkning hämmar produktens funktionalitet. Exempelvis skulle den nuvarande metoden med en förteckning kunna ersättas med en definition av produkter som är undantagna från obligatorisk märkning.

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1007/2011 av den 27 september 2011 om benämningar på textilfibrer och därtill hörande etikettering och märkning av fibersammansättningen i textilprodukter och om upphävande av rådets direktiv 73/44/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 96/73/EG och 2008/121/EG (EUT L 272, 18.10.2011, s. 1).

1

(2)  COM(2023) 166 final – 2023/0085 (COD).

2

(3)  Exempel på sådana krav är Kanadas förordningar om textilmärkning och textilreklam (TLAR) och Förenta staternas lagstiftning om identifiering av textilfiberprodukter (Textile Fiber Products Identification Act).

3

(4)  https://euratex.eu/wp-content/uploads/EURATEX_FactsKey_Figures_2022rev-1.pdf.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 768/2008/EG av den 9 juli 2008 om en gemensam ram för saluföring av produkter och upphävande av rådets beslut 93/465/EEG (EUT L 218, 13.8.2008, s. 82).

5

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/28

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En europeisk strategi för äldre

(förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet)

(2023/C 349/06)

| Föredragande: | Miguel Ángel CABRA DE LUNA |
| --- | --- |

Föredragande:

Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Miguel Ángel CABRA DE LUNA

| Remiss från det spanska rådsordförandeskapet | Skrivelse, 8.12.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  Förberedande yttrande |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 21.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 189/01/02 |

Remiss från det spanska rådsordförandeskapet

Skrivelse, 8.12.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Förberedande yttrande

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

21.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

189/01/02

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den demografiska utmaning som EU står inför måste hanteras med hjälp av politiska åtgärder som leder till ett paradigmskifte där vi synliggör äldre personer, bryter med omsorgstänkandet och fokuserar på äldre människors egenmakt samtidigt som vi sätter stopp för ålderismen. Denna demografiska utmaning kräver att man undanröjer de hinder och tar vara på de möjligheter som en åldrande befolkning medför. |
| --- | --- |

1.1

Den demografiska utmaning som EU står inför måste hanteras med hjälp av politiska åtgärder som leder till ett paradigmskifte där vi synliggör äldre personer, bryter med omsorgstänkandet och fokuserar på äldre människors egenmakt samtidigt som vi sätter stopp för ålderismen. Denna demografiska utmaning kräver att man undanröjer de hinder och tar vara på de möjligheter som en åldrande befolkning medför.

| 1.2 | Äldre personer konfronteras fortfarande med hög arbetslöshet och ökad risk för diskriminering och isolering samtidigt som tillgången till en anständig inkomst ofta präglas av ojämlikhet, vilket försvårar ett aktivt åldrande. Eftersom sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare i EU fortsätter att ligga under genomsnittet behövs åtgärder för att anpassa arbetsplatser, tillhandahålla fortbildning och skapa incitament för att alla arbetstagare ska arbeta fram till den officiella pensionsåldern. |
| --- | --- |

1.2

Äldre personer konfronteras fortfarande med hög arbetslöshet och ökad risk för diskriminering och isolering samtidigt som tillgången till en anständig inkomst ofta präglas av ojämlikhet, vilket försvårar ett aktivt åldrande. Eftersom sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare i EU fortsätter att ligga under genomsnittet behövs åtgärder för att anpassa arbetsplatser, tillhandahålla fortbildning och skapa incitament för att alla arbetstagare ska arbeta fram till den officiella pensionsåldern.

| 1.3 | Systemen för hälso- och sjukvård, förebyggande åtgärder och utbildning om hälsa är mycket viktiga faktorer för att förlänga livslängden med god fysisk och psykisk hälsa. I detta avseende är frågan om tillgänglighet – särskilt i den egna bostaden och dess närområde – en avgörande faktor för att förebygga trauman och skador som leder till beroende, fysiska och psykiska funktionsnedsättningar och förhindrar ett aktivt och hälsosamt liv. (1) |
| --- | --- |

1.3

Systemen för hälso- och sjukvård, förebyggande åtgärder och utbildning om hälsa är mycket viktiga faktorer för att förlänga livslängden med god fysisk och psykisk hälsa. I detta avseende är frågan om tillgänglighet – särskilt i den egna bostaden och dess närområde – en avgörande faktor för att förebygga trauman och skador som leder till beroende, fysiska och psykiska funktionsnedsättningar och förhindrar ett aktivt och hälsosamt liv. (1

| 1.4 | Att investera i FoU och innovation, inklusive utveckling av teknik, varor och tjänster som är tillgängliga för alla och som tillgodoser de äldres många olika behov, är nödvändigt för att stödja ett hälsosamt och aktivt åldrande. |
| --- | --- |

1.4

Att investera i FoU och innovation, inklusive utveckling av teknik, varor och tjänster som är tillgängliga för alla och som tillgodoser de äldres många olika behov, är nödvändigt för att stödja ett hälsosamt och aktivt åldrande.

| 1.5 | Den 27 januari 2021 lade kommissionen fram sin grönbok om åldrande. En av de största bristerna i kommissionens grönbok är att man betraktar åldrande och äldre som en utgift eller kostnad för samhället och bortser både från de sociala och ekonomiska fördelarna med att äldre människor i högre grad integreras aktivt i samhället och den känslomässiga dimensionen av åldrande. |
| --- | --- |

1.5

Den 27 januari 2021 lade kommissionen fram sin grönbok om åldrande. En av de största bristerna i kommissionens grönbok är att man betraktar åldrande och äldre som en utgift eller kostnad för samhället och bortser både från de sociala och ekonomiska fördelarna med att äldre människor i högre grad integreras aktivt i samhället och den känslomässiga dimensionen av åldrande.

| 1.6 | Eftersom ingen övergripande politik för åldrande eller någon politik som enbart gäller för äldre hittills har föreslagits måste EU anta en ny europeisk strategi för äldre som har som grundläggande mål att skydda de äldres rättigheter på alla områden och se till att äldre personer deltar till fullo i samhällslivet och i ekonomin. En ny europeisk strategi för äldre kommer att bidra till en ändrad inriktning av politiken för åldrande och äldre, vilket är helt nödvändigt. |
| --- | --- |

1.6

Eftersom ingen övergripande politik för åldrande eller någon politik som enbart gäller för äldre hittills har föreslagits måste EU anta en ny europeisk strategi för äldre som har som grundläggande mål att skydda de äldres rättigheter på alla områden och se till att äldre personer deltar till fullo i samhällslivet och i ekonomin. En ny europeisk strategi för äldre kommer att bidra till en ändrad inriktning av politiken för åldrande och äldre, vilket är helt nödvändigt.

| 1.7 | En sådan strategi bör innehålla förslag och åtgärder på områdena jämlikhet och icke-diskriminering, jämställdhet mellan könen, rättigheter och hur dessa tillvaratas, deltagande i samhällslivet, sysselsättning, utbildning och fortbildning, anständiga inkomster och social delaktighet. Strategin bör också leda till att medlemsstaterna utarbetar nationella planer som omfattar särskilda mål och indikatorer. |
| --- | --- |

1.7

En sådan strategi bör innehålla förslag och åtgärder på områdena jämlikhet och icke-diskriminering, jämställdhet mellan könen, rättigheter och hur dessa tillvaratas, deltagande i samhällslivet, sysselsättning, utbildning och fortbildning, anständiga inkomster och social delaktighet. Strategin bör också leda till att medlemsstaterna utarbetar nationella planer som omfattar särskilda mål och indikatorer.

| 1.8 | EESK uppmanar kommissionen att så snart som möjligt och före utgången av den innevarande mandatperioden lägga fram den nya strategin, som också bör innehålla en äldregaranti – liknande ungdomsgarantin och barngarantin – som ett verktyg för att praktiskt genomföra den nya strategin. |
| --- | --- |

1.8

EESK uppmanar kommissionen att så snart som möjligt och före utgången av den innevarande mandatperioden lägga fram den nya strategin, som också bör innehålla en äldregaranti – liknande ungdomsgarantin och barngarantin – som ett verktyg för att praktiskt genomföra den nya strategin.

| 1.9 | EESK uppmanar medlemsstaterna att anta den nya garantin som kommer att göra det möjligt för dem att använda EU:s olika finansieringsramar, såsom Europeiska socialfonden+, för program till stöd för äldre, samt att inkludera frågan om demografi som ett centralt inslag i den europeiska planeringsterminen och vid utarbetandet av landsspecifika rekommendationer. |
| --- | --- |

1.9

EESK uppmanar medlemsstaterna att anta den nya garantin som kommer att göra det möjligt för dem att använda EU:s olika finansieringsramar, såsom Europeiska socialfonden+, för program till stöd för äldre, samt att inkludera frågan om demografi som ett centralt inslag i den europeiska planeringsterminen och vid utarbetandet av landsspecifika rekommendationer.

| 1.10 | Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snarast möjligt upprätta, utveckla, underteckna, genomföra och övervaka en europeisk förklaring om äldre personer som återspeglar åtagandet att utarbeta en europeisk strategi för äldre under innevarande mandatperiod (2019–2024). |
| --- | --- |

1.10

Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snarast möjligt upprätta, utveckla, underteckna, genomföra och övervaka en europeisk förklaring om äldre personer som återspeglar åtagandet att utarbeta en europeisk strategi för äldre under innevarande mandatperiod (2019–2024).

| 1.11 | Såsom kommittén framhåller i sitt yttrande ”I riktning mot en ny omsorgsmodell för äldre: lärdomar av covid-19-pandemin” (2) uppmanar vi kommissionen att utlysa ett Europaår för äldre i syfte att erkänna de äldres grundläggande rättigheter, och möjligheten att ta tillvara dem, samt lyfta fram de äldres bidrag till samhället. |
| --- | --- |

1.11

Såsom kommittén framhåller i sitt yttrande ”I riktning mot en ny omsorgsmodell för äldre: lärdomar av covid-19-pandemin” (2

| 1.12 | EESK understryker den roll som arbetsmarknadens parter och den sociala dialogen spelar, i linje med de europeiska arbetsmarknadsparternas självständiga ramavtal om aktivt åldrande och en generationsövergripande strategi (3). |
| --- | --- |

1.12

EESK understryker den roll som arbetsmarknadens parter och den sociala dialogen spelar, i linje med de europeiska arbetsmarknadsparternas självständiga ramavtal om aktivt åldrande och en generationsövergripande strategi (3

| 1.13 | EESK efterlyser samråd med organisationer i det civila samhället, framför allt med organisationer som representerar äldre, deras närstående och yrkesorganisationer för personal som bistår äldre, samt med jämställdhetsorganisationer, företrädare för personer med funktionsnedsättning, tjänsteleverantörer, organisationer inom den sociala ekonomin osv. |
| --- | --- |

1.13

EESK efterlyser samråd med organisationer i det civila samhället, framför allt med organisationer som representerar äldre, deras närstående och yrkesorganisationer för personal som bistår äldre, samt med jämställdhetsorganisationer, företrädare för personer med funktionsnedsättning, tjänsteleverantörer, organisationer inom den sociala ekonomin osv.

| 1.14 | EESK anser att offentlig-privata partnerskap bör användas som ett kompletterande sätt att ta tillvara äldre människors potential att delta aktivt inom områden som kultur, utbildning, idrott, turism m.m. |
| --- | --- |

1.14

EESK anser att offentlig-privata partnerskap bör användas som ett kompletterande sätt att ta tillvara äldre människors potential att delta aktivt inom områden som kultur, utbildning, idrott, turism m.m.

| 1.15 | För att uppmuntra utbytet av bästa praxis, teknisk fortbildning och konkreta åtgärder avseende strategins olika verksamhetsområden anser EESK att det bör inrättas en europeisk byrå för äldre, åldrande och för den demografiska utmaningen (4). |
| --- | --- |

1.15

För att uppmuntra utbytet av bästa praxis, teknisk fortbildning och konkreta åtgärder avseende strategins olika verksamhetsområden anser EESK att det bör inrättas en europeisk byrå för äldre, åldrande och för den demografiska utmaningen (4

| 1.16 | EESK efterlyser en samordning av ombudsmän för äldres rättigheter mellan medlemsstaterna och mellan den offentliga förvaltningen och den privata sektorn. Dessa ombudsmän kan hjälpa de äldre i kontakterna med offentliga myndigheter, ta emot klagomål om åldersdiskriminering, underlätta tillgången till grundläggande tjänster eller se till att de äldre har en minimiinkomst (5). |
| --- | --- |

1.16

EESK efterlyser en samordning av ombudsmän för äldres rättigheter mellan medlemsstaterna och mellan den offentliga förvaltningen och den privata sektorn. Dessa ombudsmän kan hjälpa de äldre i kontakterna med offentliga myndigheter, ta emot klagomål om åldersdiskriminering, underlätta tillgången till grundläggande tjänster eller se till att de äldre har en minimiinkomst (5

| 1.17 | På internationell nivå efterlyser EESK att det antas en FN-konvention om äldres rättigheter, så att de mänskliga rättigheterna även omfattar äldre, i likhet med FN:s konvention om barnets rättigheter eller konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (6), för att på så sätt garantera att organisationer som företräder äldre personer och övriga berörda parter deltar aktivt i det civila samhället. |
| --- | --- |

1.17

På internationell nivå efterlyser EESK att det antas en FN-konvention om äldres rättigheter, så att de mänskliga rättigheterna även omfattar äldre, i likhet med FN:s konvention om barnets rättigheter eller konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (6

| 1.18 | EESK välkomnar att kommissionen inrättat en enhet inom GD Rättsliga frågor som arbetar med jämlikhet och icke-diskriminering på grund av ålder. Kommittén uppmanar kommissionen att inrätta en enhet som arbetar med frågor som rör åldrande och den demografiska utmaningen och som möjliggör en samordning av äldrepolitiken. |
| --- | --- |

1.18

EESK välkomnar att kommissionen inrättat en enhet inom GD Rättsliga frågor som arbetar med jämlikhet och icke-diskriminering på grund av ålder. Kommittén uppmanar kommissionen att inrätta en enhet som arbetar med frågor som rör åldrande och den demografiska utmaningen och som möjliggör en samordning av äldrepolitiken.

| 1.19 | Som stöd till dessa åtgärder och för att återspegla EESK:s stöd till utarbetandet av en politik för äldre anser vi att det är värt att överväga att inrätta en tillfällig arbetsgrupp inom EESK som genomför initiativ som rör åldrande och de demografiska utmaningar och möjligheter som hänger samman därmed, i linje med EESK:s yttrande ”I riktning mot en ny omsorgsmodell för de äldre: lärdomar av covid-19-pandemin” (7). |
| --- | --- |

1.19

Som stöd till dessa åtgärder och för att återspegla EESK:s stöd till utarbetandet av en politik för äldre anser vi att det är värt att överväga att inrätta en tillfällig arbetsgrupp inom EESK som genomför initiativ som rör åldrande och de demografiska utmaningar och möjligheter som hänger samman därmed, i linje med EESK:s yttrande ”I riktning mot en ny omsorgsmodell för de äldre: lärdomar av covid-19-pandemin” (7

2.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 2.1 | Vid sidan av klimatförändringarna och den tekniska revolutionen kopplad till artificiell intelligens står den demografiska utmaningen (ökad livslängd och minskade födelsetal under de senaste årtiondena) i centrum när vårt framtida samhälle tar form. |
| --- | --- |

2.1

Vid sidan av klimatförändringarna och den tekniska revolutionen kopplad till artificiell intelligens står den demografiska utmaningen (ökad livslängd och minskade födelsetal under de senaste årtiondena) i centrum när vårt framtida samhälle tar form.

| 2.2 | Det uppskattas att EU:s befolkning över 65 år kommer att öka från 90,5 miljoner i början av 2019 till 129,8 miljoner år 2050. Under denna period kommer antalet personer i åldern 75–84 år i EU att öka med 56,1 %, samtidigt som antalet personer i åldern 65–74 år kommer att öka med 16,6 %. Däremot beräknas antalet personer under 55 år som bor i EU år 2050 att ha minskat med 13,5 %. |
| --- | --- |

2.2

Det uppskattas att EU:s befolkning över 65 år kommer att öka från 90,5 miljoner i början av 2019 till 129,8 miljoner år 2050. Under denna period kommer antalet personer i åldern 75–84 år i EU att öka med 56,1 %, samtidigt som antalet personer i åldern 65–74 år kommer att öka med 16,6 %. Däremot beräknas antalet personer under 55 år som bor i EU år 2050 att ha minskat med 13,5 %.

| 2.3 | Trots detta ligger sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare i EU fortfarande under genomsnittet. Endast 59,1 % av dem i åldern 55–64 år var anställda 2019 jämfört med 73,1 % av alla personer i gruppen 20–64 år. Den åldersgrupp som snart ska gå i pension (55–64 år) är en av de grupper som löper störst risk att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap i EU. |
| --- | --- |

2.3

Trots detta ligger sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare i EU fortfarande under genomsnittet. Endast 59,1 % av dem i åldern 55–64 år var anställda 2019 jämfört med 73,1 % av alla personer i gruppen 20–64 år. Den åldersgrupp som snart ska gå i pension (55–64 år) är en av de grupper som löper störst risk att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap i EU.

| 2.4 | Den genomsnittliga pensionsåldern i EU ligger kring 65 år, och den genomsnittliga förväntade livslängden är cirka 84 år, vilket innebär att en majoritet av befolkningen torde leva ungefär tjugo år som pensionär. Det är därför nödvändigt att främja ett långt och hälsosamt liv. |
| --- | --- |

2.4

Den genomsnittliga pensionsåldern i EU ligger kring 65 år, och den genomsnittliga förväntade livslängden är cirka 84 år, vilket innebär att en majoritet av befolkningen torde leva ungefär tjugo år som pensionär. Det är därför nödvändigt att främja ett långt och hälsosamt liv.

| 2.5 | Enligt en undersökning om diskriminering i EU som genomfördes av Eurobarometern 2019 är åldersdiskriminering, tillsammans med könsdiskriminering, den vanligaste formen av diskriminering i EU. |
| --- | --- |

2.5

Enligt en undersökning om diskriminering i EU som genomfördes av Eurobarometern 2019 är åldersdiskriminering, tillsammans med könsdiskriminering, den vanligaste formen av diskriminering i EU.

| 2.6 | Äldre personer är en grupp som löper större risk att drabbas av funktionsnedsättning. 48,5 % av alla personer med funktionsnedsättning är 65 år eller äldre. |
| --- | --- |

2.6

Äldre personer är en grupp som löper större risk att drabbas av funktionsnedsättning. 48,5 % av alla personer med funktionsnedsättning är 65 år eller äldre.

| 2.7 | Även om den aggregerade ersättningskvoten för pensioner i EU är 58 % (8), görs uppskattningen att äldre personer innehar 40 % av tillgångarna och en del av köpkraften i många länder, även om fördelningen mellan kvinnor och män och mellan olika inkomstgrupper är ojämn. Detta innebär att äldre personer har betydande möjligheter att vara storkonsumenter. |
| --- | --- |

2.7

Även om den aggregerade ersättningskvoten för pensioner i EU är 58 % (8

| 2.8 | Äldre konsumenter utgör en stor del av ekonomin och deras andel av konsumtionen kommer även fortsättningsvis att öka. Silverekonomin förväntas växa i hela EU med omkring 5 % per år och uppgå till 5,7 biljoner euro år 2025 (9). |
| --- | --- |

2.8

Äldre konsumenter utgör en stor del av ekonomin och deras andel av konsumtionen kommer även fortsättningsvis att öka. Silverekonomin förväntas växa i hela EU med omkring 5 % per år och uppgå till 5,7 biljoner euro år 2025 (9

| 2.9 | EU måste införa effektiva strategier som beaktar den demografiska dynamiken och den ekonomiska utvecklingen i varje region samtidigt som man tar tillvara de möjligheter som kan uppstå tack vare silverekonomin (10). |
| --- | --- |

2.9

EU måste införa effektiva strategier som beaktar den demografiska dynamiken och den ekonomiska utvecklingen i varje region samtidigt som man tar tillvara de möjligheter som kan uppstå tack vare silverekonomin (10

3.   En ny EU-politik för äldres rättigheter

En ny EU-politik för äldres rättigheter

| 3.1 | Vid det senaste mötet inom världskonferensen om åldrande i Madrid 2002 lade FN fram den internationella handlingsplanen för åldrande, det första internationella avtal i vilket äldre personer ses som en del av befolkningen som bidrar till samhällets utveckling, och inrättade den öppna arbetsgruppen för åldrandefrågor. |
| --- | --- |

3.1

Vid det senaste mötet inom världskonferensen om åldrande i Madrid 2002 lade FN fram den internationella handlingsplanen för åldrande, det första internationella avtal i vilket äldre personer ses som en del av befolkningen som bidrar till samhällets utveckling, och inrättade den öppna arbetsgruppen för åldrandefrågor.

| 3.2 | Den 27 januari 2021 lade kommissionen fram sin grönbok om åldrande ”Främja solidaritet och ansvar mellan generationerna” (11), i vilken kommissionen lägger grunden till en framtida politik för äldre. |
| --- | --- |

3.2

Den 27 januari 2021 lade kommissionen fram sin grönbok om åldrande ”Främja solidaritet och ansvar mellan generationerna” (11

| 3.3 | I grönboken drar kommissionen slutsatsen att ett hälsosamt och aktivt åldrande har en positiv inverkan på arbetsmarknaden, sysselsättningsnivåerna och de sociala skyddssystemen, och därmed också på den ekonomiska tillväxten och produktiviteten. |
| --- | --- |

3.3

I grönboken drar kommissionen slutsatsen att ett hälsosamt och aktivt åldrande har en positiv inverkan på arbetsmarknaden, sysselsättningsnivåerna och de sociala skyddssystemen, och därmed också på den ekonomiska tillväxten och produktiviteten.

| 3.4 | I grönboken bekräftas behovet av konkreta och beslutsamma åtgärder för att stödja äldre människor inom alla politikområden, men det fastställs inte något konkret program för de initiativ som ska utarbetas av EU och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.4

I grönboken bekräftas behovet av konkreta och beslutsamma åtgärder för att stödja äldre människor inom alla politikområden, men det fastställs inte något konkret program för de initiativ som ska utarbetas av EU och medlemsstaterna.

| 3.5 | Den nya EU-politiken måste leda till ett paradigmskifte där vi synliggör äldre människor, bryter med omsorgstänkandet och fokuserar på äldre människors egenmakt samtidigt som vi sätter stopp för ålderismen. |
| --- | --- |

3.5

Den nya EU-politiken måste leda till ett paradigmskifte där vi synliggör äldre människor, bryter med omsorgstänkandet och fokuserar på äldre människors egenmakt samtidigt som vi sätter stopp för ålderismen.

4.   Mot en europeisk strategi

Mot en europeisk strategi

| 4.1 | Grönboken var förvisso ytterligare ett steg på vägen mot att genomföra de åtaganden som gjordes inom ramen för Madridplanen för två årtionden sedan, men vissa aspekter saknas och detta måste åtgärdas, eftersom det ännu inte finns något förslag till en övergripande politik för åldrande eller med inriktning på enbart äldre. |
| --- | --- |

4.1

Grönboken var förvisso ytterligare ett steg på vägen mot att genomföra de åtaganden som gjordes inom ramen för Madridplanen för två årtionden sedan, men vissa aspekter saknas och detta måste åtgärdas, eftersom det ännu inte finns något förslag till en övergripande politik för åldrande eller med inriktning på enbart äldre.

| 4.2 | En av de största bristerna i kommissionens grönbok är att man betraktar åldrande och äldre som en utgift eller kostnad för samhället och bortser från de sociala och ekonomiska fördelarna med att äldre människor i högre grad integreras aktivt i samhället. I grönboken förknippas åldrande genomgående med försämrad hälsa, passivitet och sårbarhet. För att ta tillvara åldrandets alla möjligheter krävs en vision som bygger på mänskliga rättigheter, välfärd, de äldres bidrag till samhället och ekonomin samt olika verktyg som möjliggör detta bidrag. |
| --- | --- |

4.2

En av de största bristerna i kommissionens grönbok är att man betraktar åldrande och äldre som en utgift eller kostnad för samhället och bortser från de sociala och ekonomiska fördelarna med att äldre människor i högre grad integreras aktivt i samhället. I grönboken förknippas åldrande genomgående med försämrad hälsa, passivitet och sårbarhet. För att ta tillvara åldrandets alla möjligheter krävs en vision som bygger på mänskliga rättigheter, välfärd, de äldres bidrag till samhället och ekonomin samt olika verktyg som möjliggör detta bidrag.

| 4.3 | Under de senaste åren har ett antal initiativ med nära anknytning till åldrande lagts fram och diskuterats, t.ex. den europeiska strategin för vård och omsorg, EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024, handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, medlemsstaternas åtaganden inom ramen för FN:s initiativ om covid-19-pandemins inverkan på äldre samt rådets slutsatser om mänskliga rättigheter, deltagande och välbefinnande för äldre personer i den digitala tidsåldern (12), om integrering av åldrande i offentlig politik (13) och om återhämtning från covid-19 baserad på mänskliga rättigheter (14). |
| --- | --- |

4.3

Under de senaste åren har ett antal initiativ med nära anknytning till åldrande lagts fram och diskuterats, t.ex. den europeiska strategin för vård och omsorg, EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024, handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, medlemsstaternas åtaganden inom ramen för FN:s initiativ om covid-19-pandemins inverkan på äldre samt rådets slutsatser om mänskliga rättigheter, deltagande och välbefinnande för äldre personer i den digitala tidsåldern (12

13

14

| 4.4 | En ny europeisk strategi för äldre kommer att bidra till att dagens och framtidens politik avseende åldrande och äldre får en ny inriktning där tonvikten läggs på mänskliga, sociala och ekonomiska möjligheter och på att underlätta ett aktivt deltagande i samhällslivet, eftersom äldre människor har ett intellektuellt, ekonomiskt och socialt kapital som inte alltid utnyttjas. Strategin kommer att främja solidariteten mellan generationerna och fokusera på människors livscykel i syfte att förutse och komma till rätta med de utmaningar som hänger samman med människors ålder genom att man bryter med dagens syn på åldrande som en kostnad. |
| --- | --- |

4.4

En ny europeisk strategi för äldre kommer att bidra till att dagens och framtidens politik avseende åldrande och äldre får en ny inriktning där tonvikten läggs på mänskliga, sociala och ekonomiska möjligheter och på att underlätta ett aktivt deltagande i samhällslivet, eftersom äldre människor har ett intellektuellt, ekonomiskt och socialt kapital som inte alltid utnyttjas. Strategin kommer att främja solidariteten mellan generationerna och fokusera på människors livscykel i syfte att förutse och komma till rätta med de utmaningar som hänger samman med människors ålder genom att man bryter med dagens syn på åldrande som en kostnad.

| 4.5 | Strategin kommer också att göra det möjligt att befästa de grundläggande principerna i de initiativ som utarbetats av EU och andra internationella organisationer sedan Madridplanen undertecknades 2002, samtidigt som man föreslår konkreta åtgärder och handlingsplaner som syftar till att utarbeta en politik för äldre. |
| --- | --- |

4.5

Strategin kommer också att göra det möjligt att befästa de grundläggande principerna i de initiativ som utarbetats av EU och andra internationella organisationer sedan Madridplanen undertecknades 2002, samtidigt som man föreslår konkreta åtgärder och handlingsplaner som syftar till att utarbeta en politik för äldre.

| 4.6 | Den europeiska strategin för äldre måste bygga på en pakt mellan generationerna som utgår från principerna om respekt och solidaritet mellan generationerna där tillgång till utbildning av god kvalitet för alla och under hela livet, sysselsättning med anständiga arbetstillfällen och omfattande sociala trygghetssystem som är tillgängliga för alla är grundläggande mål (15). |
| --- | --- |

4.6

Den europeiska strategin för äldre måste bygga på en pakt mellan generationerna som utgår från principerna om respekt och solidaritet mellan generationerna där tillgång till utbildning av god kvalitet för alla och under hela livet, sysselsättning med anständiga arbetstillfällen och omfattande sociala trygghetssystem som är tillgängliga för alla är grundläggande mål (15

| 4.7 | Strategin kommer inte bara att gagna de äldre utan hela befolkningen, även de som tar hand om de äldre, och dessutom förbereda yngre generationer inför deras eget åldrande. |
| --- | --- |

4.7

Strategin kommer inte bara att gagna de äldre utan hela befolkningen, även de som tar hand om de äldre, och dessutom förbereda yngre generationer inför deras eget åldrande.

5.   Pelarna i den nya strategin för äldre

Pelarna i den nya strategin för äldre

| 5.1 | Den nya europeiska strategin bör syfta till att man tar itu med de utmaningar som samtliga äldre människor såsom heterogen grupp ställs inför och i sin tur främja de politiska åtgärder som krävs för att man ska kunna ta tillvara alla de möjligheter som ett aktivt och hälsosamt åldrande erbjuder. |
| --- | --- |

5.1

Den nya europeiska strategin bör syfta till att man tar itu med de utmaningar som samtliga äldre människor såsom heterogen grupp ställs inför och i sin tur främja de politiska åtgärder som krävs för att man ska kunna ta tillvara alla de möjligheter som ett aktivt och hälsosamt åldrande erbjuder.

| 5.2 | Den europeiska strategin bör bygga på strategier som syftar till att förebygga och förutse konsekvenserna av att uppnå en hög ålder och att förbereda befolkningen i detta hänseende. Det handlar också om strategier för ett aktivt deltagande i samhällslivet, bland annat genom livslångt lärande, hälsosamt åldrande och aktivt deltagande. Detta är den bästa investeringen för att minimera åldersrelaterad ojämlikhet och den sociala och ekonomiska belastning som en åldrande befolkning medför (16). Tack vare strategin kommer människor att uppmuntras att vidta lämpliga åtgärder för att hantera konsekvenserna av deras eget åldrande. |
| --- | --- |

5.2

Den europeiska strategin bör bygga på strategier som syftar till att förebygga och förutse konsekvenserna av att uppnå en hög ålder och att förbereda befolkningen i detta hänseende. Det handlar också om strategier för ett aktivt deltagande i samhällslivet, bland annat genom livslångt lärande, hälsosamt åldrande och aktivt deltagande. Detta är den bästa investeringen för att minimera åldersrelaterad ojämlikhet och den sociala och ekonomiska belastning som en åldrande befolkning medför (16

| 5.3 | Som en del av strategin bör medlemsstaterna utarbeta egna nationella planer för äldrefrågor med specifika mål och indikatorer för att mäta hur effektiva de politiska åtgärderna för äldre är. Medlemsstaterna bör också föreslå konkreta åtgärder så att målen och pelarna i den europeiska strategin kan förverkligas. |
| --- | --- |

5.3

Som en del av strategin bör medlemsstaterna utarbeta egna nationella planer för äldrefrågor med specifika mål och indikatorer för att mäta hur effektiva de politiska åtgärderna för äldre är. Medlemsstaterna bör också föreslå konkreta åtgärder så att målen och pelarna i den europeiska strategin kan förverkligas.

5.4   Jämställdhet och icke-diskriminering

Jämställdhet och icke-diskriminering

| 5.4.1 | Jämlikhet och icke-diskriminering på grund av ålder är grundläggande principer som är väl förankrade i fördragen och i EU-lagstiftningen. Trots detta förekommer fortfarande ålderism på alltför många områden i vår vardag, vilket hindrar äldre människor från att delta till fullo i vårt samhälle. |
| --- | --- |

5.4.1

Jämlikhet och icke-diskriminering på grund av ålder är grundläggande principer som är väl förankrade i fördragen och i EU-lagstiftningen. Trots detta förekommer fortfarande ålderism på alltför många områden i vår vardag, vilket hindrar äldre människor från att delta till fullo i vårt samhälle.

| 5.4.2 | Den framtida strategin för äldre bör därför syfta till följande: |
| --- | --- |

5.4.2

Den framtida strategin för äldre bör därför syfta till följande:

| 5.4.2.1 | Att stärka jämlikheten oavsett ålder, som en grundläggande princip och som en dimension som ska beaktas i all EU-politik, och att stödja antagandet av rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (17). |
| --- | --- |

5.4.2.1

Att stärka jämlikheten oavsett ålder, som en grundläggande princip och som en dimension som ska beaktas i all EU-politik, och att stödja antagandet av rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (17

| 5.4.2.2 | Att föreslå konkreta åtgärder för att öka medvetenheten om diskriminering på grund av ålder, om äldre och deras rättigheter, om de möjligheter som deras sociala delaktighet innebär samt för att främja en positiv syn på åldrande. |
| --- | --- |

5.4.2.2

Att föreslå konkreta åtgärder för att öka medvetenheten om diskriminering på grund av ålder, om äldre och deras rättigheter, om de möjligheter som deras sociala delaktighet innebär samt för att främja en positiv syn på åldrande.

| 5.4.2.3 | Att se till att medlemsstaterna samt de nationella och europeiska domstolarna tillämpar direktivet om likabehandling i arbetslivet på ett strikt och opartiskt sätt samt föreslå riktlinjer för en bättre definition av principen om likabehandling oavsett ålder i arbetslivet. |
| --- | --- |

5.4.2.3

Att se till att medlemsstaterna samt de nationella och europeiska domstolarna tillämpar direktivet om likabehandling i arbetslivet på ett strikt och opartiskt sätt samt föreslå riktlinjer för en bättre definition av principen om likabehandling oavsett ålder i arbetslivet.

| 5.4.2.4 | Att ägna särskild uppmärksamhet åt äldre kvinnor, eftersom de har längre förväntad livslängd än män, kan fortsätta att vara aktiva under längre tid och är mer utsatta för diskriminering eller ensamhet. |
| --- | --- |

5.4.2.4

Att ägna särskild uppmärksamhet åt äldre kvinnor, eftersom de har längre förväntad livslängd än män, kan fortsätta att vara aktiva under längre tid och är mer utsatta för diskriminering eller ensamhet.

| 5.4.2.5 | Att föreslå åtgärder för att komma till rätta med diskriminering av äldre på flera grunder, bland annat de problem som äldre personer med funktionsnedsättning, äldre hbtqi+-personer, äldre personer som tillhör en etnisk minoritet och äldre invandrare möter. |
| --- | --- |

5.4.2.5

Att föreslå åtgärder för att komma till rätta med diskriminering av äldre på flera grunder, bland annat de problem som äldre personer med funktionsnedsättning, äldre hbtqi+-personer, äldre personer som tillhör en etnisk minoritet och äldre invandrare möter.

| 5.4.2.6 | Att komma till rätta med problemet att äldre personer inte ingår i data, statistik och opinionsundersökningar som tas fram av offentliga organ, däribland Eurostat eller Eurobarometern, genom att titta närmare på åldersrelaterade begränsningar i olika undersökningar, ålderssegmenteringen inom kategorin ”äldre” eller bristen på information om äldre personer som bor på institutioner. Att säkerställa att uppgifter samlas in, delas upp, analyseras, används och sprids för alla åldersgrupper och med avseende på andra faktorer och att medlemsstaterna samlar in lämpliga, jämförbara och tillförlitliga uppgifter. |
| --- | --- |

5.4.2.6

Att komma till rätta med problemet att äldre personer inte ingår i data, statistik och opinionsundersökningar som tas fram av offentliga organ, däribland Eurostat eller Eurobarometern, genom att titta närmare på åldersrelaterade begränsningar i olika undersökningar, ålderssegmenteringen inom kategorin ”äldre” eller bristen på information om äldre personer som bor på institutioner. Att säkerställa att uppgifter samlas in, delas upp, analyseras, används och sprids för alla åldersgrupper och med avseende på andra faktorer och att medlemsstaterna samlar in lämpliga, jämförbara och tillförlitliga uppgifter.

| 5.4.2.7 | Att se till att byrån för grundläggande rättigheter på ett bättre sätt integrerar de olika aspekterna av åldersdiskriminering och mänskliga rättigheter för äldre i sitt arbete. |
| --- | --- |

5.4.2.7

Att se till att byrån för grundläggande rättigheter på ett bättre sätt integrerar de olika aspekterna av åldersdiskriminering och mänskliga rättigheter för äldre i sitt arbete.

5.5   Deltagande i samhällslivet

Deltagande i samhällslivet

| 5.5.1 | Det är mycket viktigt att främja de äldres deltagande i samhällslivet, framför allt i det ekonomiska livet, för att man ska kunna dra nytta av de möjligheter som en ökad delaktighet innebär socialt och ekonomiskt. |
| --- | --- |

5.5.1

Det är mycket viktigt att främja de äldres deltagande i samhällslivet, framför allt i det ekonomiska livet, för att man ska kunna dra nytta av de möjligheter som en ökad delaktighet innebär socialt och ekonomiskt.

| 5.5.2 | För att äldre människor ska kunna delta fullt ut bör man i den nya strategin föreslå särskilda åtgärder på lämplig behörighetsnivå som syftar till följande: |
| --- | --- |

5.5.2

För att äldre människor ska kunna delta fullt ut bör man i den nya strategin föreslå särskilda åtgärder på lämplig behörighetsnivå som syftar till följande:

| 5.5.2.1 | Att säkerställa att fysiska byggnader – även den egna bostaden – samt varor och tjänster på internet är tillgängliga genom att man ser till att ett antal olika rättsliga instrument genomförs och efterlevs, t.ex. den europeiska rättsakten om tillgänglighet, direktivet om webbtillgänglighet, lagstiftningen om transporttillgänglighet och de olika skyldigheter avseende tillgänglighet som ingår i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

5.5.2.1

Att säkerställa att fysiska byggnader – även den egna bostaden – samt varor och tjänster på internet är tillgängliga genom att man ser till att ett antal olika rättsliga instrument genomförs och efterlevs, t.ex. den europeiska rättsakten om tillgänglighet, direktivet om webbtillgänglighet, lagstiftningen om transporttillgänglighet och de olika skyldigheter avseende tillgänglighet som ingår i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

| 5.5.2.2 | Att främja initiativ och politiska åtgärder som är förenliga med artikel 19 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i syfte att garantera ett självständigt liv och delaktighet i samhället under hela livet. |
| --- | --- |

5.5.2.2

Att främja initiativ och politiska åtgärder som är förenliga med artikel 19 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i syfte att garantera ett självständigt liv och delaktighet i samhället under hela livet.

| 5.5.2.3 | Att stödja konceptet ”städer för alla” – smarta, ekologiska och inkluderande stadsplaneringsmodeller – som ett sätt att komma till rätta med riskerna för oönskad isolering och ensamhet såväl i städer som på landsbygden. Ett samhälle som är utformat för alla, mobilitet och personliga relationer är nyckelfaktorer för ett socialt liv. |
| --- | --- |

5.5.2.3

Att stödja konceptet ”städer för alla” – smarta, ekologiska och inkluderande stadsplaneringsmodeller – som ett sätt att komma till rätta med riskerna för oönskad isolering och ensamhet såväl i städer som på landsbygden. Ett samhälle som är utformat för alla, mobilitet och personliga relationer är nyckelfaktorer för ett socialt liv.

| 5.5.2.4 | Att vid behov undanröja hinder som utestänger äldre från demokratiska eller konstituerande processer, såsom valen till Europaparlamentet, eftersom äldre människor är en viktig väljarkår med fullständiga rättigheter. |
| --- | --- |

5.5.2.4

Att vid behov undanröja hinder som utestänger äldre från demokratiska eller konstituerande processer, såsom valen till Europaparlamentet, eftersom äldre människor är en viktig väljarkår med fullständiga rättigheter.

| 5.5.2.5 | Att komma till rätta med den ”digitala klyftan och den digitala fattigdomen” genom att anslå ekonomiskt stöd och genomföra initiativ för att förbättra infrastrukturen, hjälpmedlen och utbildningen för att höja den digitala kompetensen i alla åldrar, samtidigt som man behåller kravet att viktiga varor och tjänster förblir tillgängliga även utanför den digitala sfären. |
| --- | --- |

5.5.2.5

Att komma till rätta med den ”digitala klyftan och den digitala fattigdomen” genom att anslå ekonomiskt stöd och genomföra initiativ för att förbättra infrastrukturen, hjälpmedlen och utbildningen för att höja den digitala kompetensen i alla åldrar, samtidigt som man behåller kravet att viktiga varor och tjänster förblir tillgängliga även utanför den digitala sfären.

| 5.5.2.6 | Att garantera andra grundläggande tjänster vid sidan om kollektivtrafik, såsom vård och omsorg, hälso- och sjukvård, bostäder, kultur, fritid och ett aktivt deltagande i samhällslivet m.m. |
| --- | --- |

5.5.2.6

Att garantera andra grundläggande tjänster vid sidan om kollektivtrafik, såsom vård och omsorg, hälso- och sjukvård, bostäder, kultur, fritid och ett aktivt deltagande i samhällslivet m.m.

| 5.5.2.7 | Att stödja kommissionens rekommendationer när det gäller att bekämpa oönskad ensamhet så att tjänster för psykisk hälsa, sociala tjänster och insatser för långvarig vård och omsorg är tillgängliga, ekonomiskt överkomliga, integrerade, samhällsbaserade och användarvänliga med hänsyn till de nuvarande demografiska förändringarna. Att likaledes stödja medlemsstaterna genom att samla in och sprida information om bästa praxis via den nyinrättade europeiska byrån för äldre, åldrande och för den demografiska utmaningen (18). |
| --- | --- |

5.5.2.7

Att stödja kommissionens rekommendationer när det gäller att bekämpa oönskad ensamhet så att tjänster för psykisk hälsa, sociala tjänster och insatser för långvarig vård och omsorg är tillgängliga, ekonomiskt överkomliga, integrerade, samhällsbaserade och användarvänliga med hänsyn till de nuvarande demografiska förändringarna. Att likaledes stödja medlemsstaterna genom att samla in och sprida information om bästa praxis via den nyinrättade europeiska byrån för äldre, åldrande och för den demografiska utmaningen (18

| 5.5.2.8 | Att föreslå åtgärder för att skydda äldre konsumenters rättigheter eftersom äldre personer enligt EU:s regelverk anses vara sårbara konsumenter. |
| --- | --- |

5.5.2.8

Att föreslå åtgärder för att skydda äldre konsumenters rättigheter eftersom äldre personer enligt EU:s regelverk anses vara sårbara konsumenter.

| 5.5.2.9 | Att föreslå åtgärder för att främja volontärarbete med mervärde för äldre och erbjuda mentorsprogram för äldre personer som är intresserade av att förmedla sina arbetslivserfarenheter till yngre generationer. |
| --- | --- |

5.5.2.9

Att föreslå åtgärder för att främja volontärarbete med mervärde för äldre och erbjuda mentorsprogram för äldre personer som är intresserade av att förmedla sina arbetslivserfarenheter till yngre generationer.

| 5.5.2.10 | Att investera i FoU för att stödja ett hälsosamt och aktivt åldrande och för att ta fram teknik, varor och tjänster som är tillgängliga för alla och med ett direkt deltagande av äldre personer i syfte att tillgodose de äldres många olika behov samt främja social innovation. |
| --- | --- |

5.5.2.10

Att investera i FoU för att stödja ett hälsosamt och aktivt åldrande och för att ta fram teknik, varor och tjänster som är tillgängliga för alla och med ett direkt deltagande av äldre personer i syfte att tillgodose de äldres många olika behov samt främja social innovation.

| 5.5.2.11 | Att fortsätta genomföra handlingsplanen för digital utbildning i syfte att hjälpa medlemsstaterna att skapa lämpliga förutsättningar för att ge människor avancerade och specialiserade digitala färdigheter med hjälp av livslångt lärande (19), snarare än åtgärder som endast ges till personer som är aktiva på arbetsmarknaden samt att lägga grunden till särskilda åtgärder som riktar sig till äldre och deras omgivning. |
| --- | --- |

5.5.2.11

Att fortsätta genomföra handlingsplanen för digital utbildning i syfte att hjälpa medlemsstaterna att skapa lämpliga förutsättningar för att ge människor avancerade och specialiserade digitala färdigheter med hjälp av livslångt lärande (19

5.6   Sysselsättning och utbildning

Sysselsättning och utbildning

| 5.6.1 | Den nuvarande demografiska utmaningen kräver att man undanröjer hindren och gör det möjligt för äldre personer, och de som vill fortsätta arbeta efter att ha uppnått pensionsåldern, att integreras på arbetsmarknaden. Strategin bör uppmuntra ett utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna för att öka sysselsättningen bland äldre. |
| --- | --- |

5.6.1

Den nuvarande demografiska utmaningen kräver att man undanröjer hindren och gör det möjligt för äldre personer, och de som vill fortsätta arbeta efter att ha uppnått pensionsåldern, att integreras på arbetsmarknaden. Strategin bör uppmuntra ett utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna för att öka sysselsättningen bland äldre.

| 5.6.2 | Strategin bör bygga på en flexibel modell där individen vid flera tillfällen och i olika skeden i livet går mellan lärande, arbete, anhörigvård och inaktivitet/pension, även efter den lagstadgade pensionsåldern. Vård- och omsorgstjänster för alla generationer, även barnomsorg och långvarig vård och omsorg, bör utformas så att människor i alla åldrar, både kvinnor och män, kan delta aktivt i samhället. Strategin bör innehålla särskilda åtgärder för att stödja anhörigvårdare med tanke på den avgörande roll som de spelar för äldre personer som ges vård och omsorg. I detta avseende bör man utarbeta särskilda rekommendationer när det gäller möjligheten att förena arbete och familjeliv, rätten till ersättning för lönebortfall eller finansiellt stöd, olika former av avlastningshjälp eller avlastning för anhöriga, tillgång till rådgivning, utbildning m.m. |
| --- | --- |

5.6.2

Strategin bör bygga på en flexibel modell där individen vid flera tillfällen och i olika skeden i livet går mellan lärande, arbete, anhörigvård och inaktivitet/pension, även efter den lagstadgade pensionsåldern. Vård- och omsorgstjänster för alla generationer, även barnomsorg och långvarig vård och omsorg, bör utformas så att människor i alla åldrar, både kvinnor och män, kan delta aktivt i samhället. Strategin bör innehålla särskilda åtgärder för att stödja anhörigvårdare med tanke på den avgörande roll som de spelar för äldre personer som ges vård och omsorg. I detta avseende bör man utarbeta särskilda rekommendationer när det gäller möjligheten att förena arbete och familjeliv, rätten till ersättning för lönebortfall eller finansiellt stöd, olika former av avlastningshjälp eller avlastning för anhöriga, tillgång till rådgivning, utbildning m.m.

| 5.6.3 | I detta hänseende och med beaktande av medlemsstaternas befogenheter bör den europeiska strategin syfta till följande: |
| --- | --- |

5.6.3

I detta hänseende och med beaktande av medlemsstaternas befogenheter bör den europeiska strategin syfta till följande:

| 5.6.3.1 | Att bedöma konsekvenserna av undantag på grund av ålder i direktiven om sysselsättning och om minimilön, att föreslå riktlinjer för att tillämpa principer om likabehandling av arbetstagare oavsett ålder i arbetslivet och vid behov utforska andra sätt eller specifika ändringar för att förbättra genomförandet av direktiven och förhindra diskriminering av äldre som vill stanna kvar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

5.6.3.1

Att bedöma konsekvenserna av undantag på grund av ålder i direktiven om sysselsättning och om minimilön, att föreslå riktlinjer för att tillämpa principer om likabehandling av arbetstagare oavsett ålder i arbetslivet och vid behov utforska andra sätt eller specifika ändringar för att förbättra genomförandet av direktiven och förhindra diskriminering av äldre som vill stanna kvar på arbetsmarknaden.

| 5.6.3.2 | Att uppmuntra mentorskap mellan generationerna genom särskilda program. |
| --- | --- |

5.6.3.2

Att uppmuntra mentorskap mellan generationerna genom särskilda program.

| 5.6.3.3 | Att bekämpa och förebygga fysiska och psykosociala risker såsom stress och utbrändhet i EU:s kommande strategiska ram för arbetsmiljö i linje med den politik som förs på området. |
| --- | --- |

5.6.3.3

Att bekämpa och förebygga fysiska och psykosociala risker såsom stress och utbrändhet i EU:s kommande strategiska ram för arbetsmiljö i linje med den politik som förs på området.

| 5.6.3.4 | Att främja äldre människors företagaranda genom att kartlägga befintliga hinder, såsom förlust av pensionsrättigheter, underlätta tillgången till finansiering och främja företagsinkubatorer för gemensamt företagande mellan generationerna och överlåtelser av företag från äldre till yngre företagare (20), samt uppmuntra initiativ inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

5.6.3.4

Att främja äldre människors företagaranda genom att kartlägga befintliga hinder, såsom förlust av pensionsrättigheter, underlätta tillgången till finansiering och främja företagsinkubatorer för gemensamt företagande mellan generationerna och överlåtelser av företag från äldre till yngre företagare (20

| 5.6.3.5 | Att främja den sociala ekonomin som en sektor där människan och samhällsnyttan står i centrum, eftersom den kan erbjuda nya möjligheter till sysselsättning och entreprenörskap för äldre. (21) |
| --- | --- |

5.6.3.5

Att främja den sociala ekonomin som en sektor där människan och samhällsnyttan står i centrum, eftersom den kan erbjuda nya möjligheter till sysselsättning och entreprenörskap för äldre. (21

| 5.6.3.6 | Att främja och förbättra tillgången för äldre till Erasmus+-programmet och program för utbildningsteknik genom att dra full nytta av programmens inriktning mot flera generationer och deras möjligheter till lärande och akademisk rörlighet för äldre, även på platser där det är svårt att få tillgång till utbildning, t.ex. vid vård- och omsorgsboenden. Att även ta tillvara på alla de möjligheter som mikromeriter och digitala inlärningsverktyg erbjuder, t.ex. kurser via nätet som är tillgängliga för alla (mooc). |
| --- | --- |

5.6.3.6

Att främja och förbättra tillgången för äldre till Erasmus+-programmet och program för utbildningsteknik genom att dra full nytta av programmens inriktning mot flera generationer och deras möjligheter till lärande och akademisk rörlighet för äldre, även på platser där det är svårt att få tillgång till utbildning, t.ex. vid vård- och omsorgsboenden. Att även ta tillvara på alla de möjligheter som mikromeriter och digitala inlärningsverktyg erbjuder, t.ex. kurser via nätet som är tillgängliga för alla (mooc).

| 5.6.3.7 | Att föreslå åtgärder för att förbättra äldre människors ekonomiska utbildning, vilket kan leda till en mobilisering av inaktiva resurser och till att konkurrenskraften stärks. Man bör särskilt uppmärksamma arbetet med att utveckla äldre personers färdigheter så att de kan agera som medvetna investerare för att på så sätt undvika att de fattar olämpliga beslut i fråga om finansiella investeringar eller konsumtion. |
| --- | --- |

5.6.3.7

Att föreslå åtgärder för att förbättra äldre människors ekonomiska utbildning, vilket kan leda till en mobilisering av inaktiva resurser och till att konkurrenskraften stärks. Man bör särskilt uppmärksamma arbetet med att utveckla äldre personers färdigheter så att de kan agera som medvetna investerare för att på så sätt undvika att de fattar olämpliga beslut i fråga om finansiella investeringar eller konsumtion.

| 5.6.3.8 | Att utarbeta förslag för att förhindra kompetensflykt som omfattar alla generationer, både mellan medlemsstaterna och utanför EU, med utgångspunkt i den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (22). |
| --- | --- |

5.6.3.8

Att utarbeta förslag för att förhindra kompetensflykt som omfattar alla generationer, både mellan medlemsstaterna och utanför EU, med utgångspunkt i den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (22

5.7   Anständiga inkomster och social delaktighet

Anständiga inkomster och social delaktighet

| 5.7.1 | År 2019 var andelen pensionärer över 65 år som riskerade att drabbas av fattigdom i EU- 15,1 %. Mellan 2010 och 2019 var andelen kvinnor över 65 år med en pension som låg nära fattigdomsgränsen i EU mellan 3 och 4 procentenheter högre än andelen män. |
| --- | --- |

5.7.1

År 2019 var andelen pensionärer över 65 år som riskerade att drabbas av fattigdom i EU- 15,1 %. Mellan 2010 och 2019 var andelen kvinnor över 65 år med en pension som låg nära fattigdomsgränsen i EU mellan 3 och 4 procentenheter högre än andelen män.

| 5.7.2 | För att komma till rätta med denna situation och minimera risken att äldre drabbas av fattigdom och socialt utanförskap bör strategin, i överensstämmelse med medlemsstaternas exklusiva befogenheter och med beaktande av arbetsmarknadsparternas roll, främja anständiga inkomster för äldre genom att man föreslår initiativ som syftar till följande: |
| --- | --- |

5.7.2

För att komma till rätta med denna situation och minimera risken att äldre drabbas av fattigdom och socialt utanförskap bör strategin, i överensstämmelse med medlemsstaternas exklusiva befogenheter och med beaktande av arbetsmarknadsparternas roll, främja anständiga inkomster för äldre genom att man föreslår initiativ som syftar till följande:

| 5.7.2.1 | Att utveckla pensionssystem som ger tillräckliga pensioner så att pensionärer inte behöver förlita sig på minimiinkomststöd, såsom anges i EESK:s yttrande till rådets rekommendation om tillräcklig minimiinkomst som säkerställer aktiv inkludering (23). I linje med detta bör man tillsammans med medlemsstaterna utvärdera möjligheten till samordnade åtgärder för att säkerställa en minimiinkomst för alla äldre personer och hjälpa dem att stanna kvar på arbetsmarknaden om de så önskar. |
| --- | --- |

5.7.2.1

Att utveckla pensionssystem som ger tillräckliga pensioner så att pensionärer inte behöver förlita sig på minimiinkomststöd, såsom anges i EESK:s yttrande till rådets rekommendation om tillräcklig minimiinkomst som säkerställer aktiv inkludering (23

| 5.7.2.2 | Att utarbeta en äldregaranti som skyddar äldre mot fattigdom och gör det möjligt för dem att leva ett anständigt liv som aktiva samhällsmedborgare från och med 65 års ålder, och som medger särskilt stöd till personer över 75–80 år, i linje med medlemsstaternas särdrag. |
| --- | --- |

5.7.2.2

Att utarbeta en äldregaranti som skyddar äldre mot fattigdom och gör det möjligt för dem att leva ett anständigt liv som aktiva samhällsmedborgare från och med 65 års ålder, och som medger särskilt stöd till personer över 75–80 år, i linje med medlemsstaternas särdrag.

| 5.7.2.3 | Att se till att pensionerna är tillräckliga över tid och, när så är lämpligt, att säkerställa en indexering av pensionerna som motsvarar levnadskostnaderna och tar hänsyn till de äldres särskilda utgifter (t.ex. hälso- och sjukvård, långvarig vård och omsorg m.m.). |
| --- | --- |

5.7.2.3

Att se till att pensionerna är tillräckliga över tid och, när så är lämpligt, att säkerställa en indexering av pensionerna som motsvarar levnadskostnaderna och tar hänsyn till de äldres särskilda utgifter (t.ex. hälso- och sjukvård, långvarig vård och omsorg m.m.).

| 5.7.2.4 | Att minska klyftan mellan könen när det gäller pensionsstorleken och vid behov främja införandet av vård- och omsorgskrediter i socialförsäkrings- och skattesystemen. |
| --- | --- |

5.7.2.4

Att minska klyftan mellan könen när det gäller pensionsstorleken och vid behov främja införandet av vård- och omsorgskrediter i socialförsäkrings- och skattesystemen.

| 5.7.2.5 | Att skapa en ram för allmän tillgång till pensionsrättigheter för både kvinnor och män, egenföretagare och personer med nya anställningsformer, till exempel inom den sociala ekonomin, personer med funktionsnedsättning (även personer med skyddat arbete) och personer som är utestängda från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

5.7.2.5

Att skapa en ram för allmän tillgång till pensionsrättigheter för både kvinnor och män, egenföretagare och personer med nya anställningsformer, till exempel inom den sociala ekonomin, personer med funktionsnedsättning (även personer med skyddat arbete) och personer som är utestängda från arbetsmarknaden.

| 5.7.2.6 | Att föreslå åtgärder för att öka medvetenheten om och vidta åtgärder mot våld och misshandel av äldre, särskilt äldre kvinnor. |
| --- | --- |

5.7.2.6

Att föreslå åtgärder för att öka medvetenheten om och vidta åtgärder mot våld och misshandel av äldre, särskilt äldre kvinnor.

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Till exempel den franska planen för att förhindra fallskador ”Plan antichute des personnes âgées”.

1

(2)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om I riktning mot en ny omsorgsmodell för de äldre: lärdomar av covid-19-pandemin (yttrande på eget initiativ) (EUT C 194, 12.5.2022, s. 19).

2

(3)  
  European social partners' autonomous framework agreement on active ageing and an inter-generational approach (2017).

3

European social partners' autonomous framework agreement on active ageing and an inter-generational approach

(4)  Friends of Europe.

4

(5)  
  Current and future challenges for ombudsman institutions – Network in Focus 2019 (europa.eu).

5

Current and future challenges for ombudsman institutions

(6)  I enlighet med rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om främjande och skydd av äldre personers mänskliga rättigheter från mars 2022.

6

(7)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om I riktning mot en ny omsorgsmodell för de äldre: lärdomar av covid-19-pandemin (yttrande på eget initiativ) (EUT C 194, 12.5.2022, s. 19).

7

(8)  Eurostat.

8

(9)  
  Silver Economy Study: How to stimulate the economy by hundreds of millions of Euros per year, Shaping Europe's future digital (europa.eu).

9

Silver Economy Study: How to stimulate the economy by hundreds of millions of Euros per year, Shaping Europe's future digital

(10)  
  European Commission Atlas of Demography.

10

European Commission Atlas of Demography

(11)  COM(2021) 50 final.

11

(12)  Rådets slutsatser om mänskliga rättigheter, deltagande och välbefinnande för äldre personer i den digitala tidsåldern (2020).

12

(13)  Rådets slutsatser om integrering av åldrande i offentlig politik (2021).

13

(14)  Rådets slutsatser om återhämtning från covid-19 baserad på mänskliga rättigheter (2021).

14

(15)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om I riktning mot en ny omsorgsmodell för de äldre: lärdomar av covid-19-pandemin (yttrande på eget initiativ) (EUT C 194, 12.5.2022, s. 19).

15

(16)  FN:s rapport om decenniet för hälsosamt åldrande 2021–2030.

16

(17)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Att förbättra jämlikheten i EU (yttrande på eget initiativ) (EUT C 75, 28.2.2023, s. 56), och EESK:s yttrande om Förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008) 426 slutlig) (tilläggsyttrande) (EUT C 182, 4.8.2009, s. 19).

17

(18)  Meddelande från kommissionen om en övergripande strategi för psykisk hälsa, COM(2023) 298 final.

18

(19)  Förslag till rådets rekommendation om att förbättra utbudet av digitala färdigheter i utbildningen, COM(2023) 206 final.

19

(20)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Företagsöverlåtelser som drivkraft för hållbar återhämtning och tillväxt inom sektorn för små och medelstora företag (yttrande på eget initiativ) (EUT C 486, 21.12.2022, s. 9).

20

(21)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om I riktning mot en ny omsorgsmodell för de äldre: lärdomar av covid-19-pandemin (yttrande på eget initiativ) (EUT C 194, 12.5.2022, s. 19).

21

(22)  COM(2020) 274 final.

22

(23)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets rekommendation om tillräcklig minimiinkomst som säkerställer aktiv inkludering (COM(2022) 490 final – 2022/0299 (NLE)) (EUT C 184, 25.5.2023, s. 64) och rådets rekommendation om tillräcklig minimiinkomst som säkerställer aktiv inkludering (EUT C 41, 3.2.2023, s. 1).

23

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/36

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Utfasningen av fossila bränslen i den europeiska industrin och innovationens och digitaliseringens roll för att driva på den

(förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet)

(2023/C 349/07)

| Föredragande: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Monika SITÁROVÁ |

Föredragande:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Andrés BARCELÓ DELGADO

Medföredragande:

Monika SITÁROVÁ

Monika SITÁROVÁ

| Remiss från det spanska rådsordförandeskapet | Skrivelse av den 8 december 2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  Förberedande yttrande |
| Presidiets beslut | 13.12.2022 |
| Ansvarig sektion | Rådgivande utskottet för industriell omvandling |
| Antagande av sektionen | 22.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 185/3/7 |

Remiss från det spanska rådsordförandeskapet

Skrivelse av den 8 december 2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Förberedande yttrande

Presidiets beslut

13.12.2022

Ansvarig sektion

Rådgivande utskottet för industriell omvandling

Antagande av sektionen

22.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

185/3/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är övertygad om att utfasningen av fossila bränslen i EU:s industri måste kombineras med ökad digitalisering. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är övertygad om att utfasningen av fossila bränslen i EU:s industri måste kombineras med ökad digitalisering.

| 1.2 | Det är absolut nödvändigt med innovation för att industrin helt ska kunna fasa ut fossila bränslen, eftersom många typer av teknik fortfarande håller på att utvecklas. |
| --- | --- |

1.2

Det är absolut nödvändigt med innovation för att industrin helt ska kunna fasa ut fossila bränslen, eftersom många typer av teknik fortfarande håller på att utvecklas.

| 1.3 | EU kan inte åstadkomma en utfasning av fossila bränslen utan ett starkt arbetstagardeltagande och en kraftfull social dialog, och program för omskolning och kompetenshöjning måste vara en topprioritering med sikte på att uppnå målen. Den sociala dialogen och arbetstagarrepresentanternas deltagande måste spela en roll i omskolnings- och kompetenshöjningsprogrammen som kommer att vara en förutsättning för att ny teknik och nya arbetsmetoder ska bli framgångsrika. |
| --- | --- |

1.3

EU kan inte åstadkomma en utfasning av fossila bränslen utan ett starkt arbetstagardeltagande och en kraftfull social dialog, och program för omskolning och kompetenshöjning måste vara en topprioritering med sikte på att uppnå målen. Den sociala dialogen och arbetstagarrepresentanternas deltagande måste spela en roll i omskolnings- och kompetenshöjningsprogrammen som kommer att vara en förutsättning för att ny teknik och nya arbetsmetoder ska bli framgångsrika.

| 1.4 | EU måste både identifiera den teknik som kräver särskilt stöd för att tillverkningen ska kunna utvecklas, och föreslå ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

1.4

EU måste både identifiera den teknik som kräver särskilt stöd för att tillverkningen ska kunna utvecklas, och föreslå ytterligare åtgärder.

| 1.5 | Teknik för avskiljning, användning och lagring av koldioxid måste utvecklas för att minska utsläppen inom sektorer där det är svårt att åstadkomma en sådan minskning, såsom cement- och raffinaderisektorn. Själva koldioxiden kan användas som råvara för e-bränslen. |
| --- | --- |

1.5

Teknik för avskiljning, användning och lagring av koldioxid måste utvecklas för att minska utsläppen inom sektorer där det är svårt att åstadkomma en sådan minskning, såsom cement- och raffinaderisektorn. Själva koldioxiden kan användas som råvara för e-bränslen.

| 1.6 | Förenta staternas lag om minskad inflation (Inflation Reduction Act, IRA) är en stor utmaning för EU och dess industri. Kommissionens förslag om en nettonollindustri skulle kunna vara ett effektivt svar på hotet om en massiv omlokalisering av industriverksamhet från EU till tredjeländer. I EU:s förslag får man inte bortse från de sociala villkoren i IRA. |
| --- | --- |

1.6

Förenta staternas lag om minskad inflation (Inflation Reduction Act, IRA) är en stor utmaning för EU och dess industri. Kommissionens förslag om en nettonollindustri skulle kunna vara ett effektivt svar på hotet om en massiv omlokalisering av industriverksamhet från EU till tredjeländer. I EU:s förslag får man inte bortse från de sociala villkoren i IRA.

| 1.7 | Industriföretagen behöver offentligt stöd under processen för att fasa ut fossila bränslen (t.ex. genom att tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse höjs eller att skattepolitiken ses över), men de måste också rätta sig efter den inre marknadens principer. |
| --- | --- |

1.7

Industriföretagen behöver offentligt stöd under processen för att fasa ut fossila bränslen (t.ex. genom att tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse höjs eller att skattepolitiken ses över), men de måste också rätta sig efter den inre marknadens principer.

| 1.8 | EESK noterar att de aktuella exemplen på digitala tvillingar inom industrin, såsom påpekas i yttrandet CCMI/206, är uppmuntrande när det gäller att förbättra industrins prestanda. |
| --- | --- |

1.8

EESK noterar att de aktuella exemplen på digitala tvillingar inom industrin, såsom påpekas i yttrandet CCMI/206, är uppmuntrande när det gäller att förbättra industrins prestanda.

| 1.9 | Kommittén uppmanar de europeiska myndigheterna och medlemsstaterna att påskynda tillståndsförfarandena för förnybar energi och industriell verksamhet. Både det nuvarande långdragna förfarandet för att erhålla tillstånd och den alltför omfattande byråkratin avskräcker från nya investeringar. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén uppmanar de europeiska myndigheterna och medlemsstaterna att påskynda tillståndsförfarandena för förnybar energi och industriell verksamhet. Både det nuvarande långdragna förfarandet för att erhålla tillstånd och den alltför omfattande byråkratin avskräcker från nya investeringar.

| 1.10 | Vi välkomnar vätgasbanksinitiativet och hoppas att det kommer att bidra till utbyggnaden av vätgasteknik, särskilt inom industrier där det är svårt att minska utsläppen. |
| --- | --- |

1.10

Vi välkomnar vätgasbanksinitiativet och hoppas att det kommer att bidra till utbyggnaden av vätgasteknik, särskilt inom industrier där det är svårt att minska utsläppen.

| 1.11 | Den nuvarande infrastrukturen måste underhållas på lämpligt sätt för att nya industriella processer ska kunna utvecklas. Särskilda infrastrukturprogram måste utarbetas för att stödja utfasningen av fossila bränslen i industrin. |
| --- | --- |

1.11

Den nuvarande infrastrukturen måste underhållas på lämpligt sätt för att nya industriella processer ska kunna utvecklas. Särskilda infrastrukturprogram måste utarbetas för att stödja utfasningen av fossila bränslen i industrin.

2.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 2.1 | Det kommande spanska rådsordförandeskapet har bett EESK att ta fram ett förberedande yttrande om utfasningen av fossila bränslen i den europeiska industrin och digitaliseringens och innovationens roll i denna process. |
| --- | --- |

2.1

Det kommande spanska rådsordförandeskapet har bett EESK att ta fram ett förberedande yttrande om utfasningen av fossila bränslen i den europeiska industrin och digitaliseringens och innovationens roll i denna process.

| 2.2 | Kommittén har tidigare utarbetat ett yttrande på eget initiativ om teknik för att minska koldioxidutsläppen med fokus på industrier som omfattas av utsläppshandelssystemet (1). |
| --- | --- |

2.2

Kommittén har tidigare utarbetat ett yttrande på eget initiativ om teknik för att minska koldioxidutsläppen med fokus på industrier som omfattas av utsläppshandelssystemet (1

| 2.3 | EU har fattat det nödvändiga och radikala beslutet att helt fasa ut fossila bränslen fram till 2050. Industrin kommer att drabbas hårdast av detta, och vissa industriella verksamheter kommer att få mycket svårt att anpassa sig. |
| --- | --- |

2.3

EU har fattat det nödvändiga och radikala beslutet att helt fasa ut fossila bränslen fram till 2050. Industrin kommer att drabbas hårdast av detta, och vissa industriella verksamheter kommer att få mycket svårt att anpassa sig.

| 2.4 | Vissa industrier har gjort stora investeringar under de senaste åren och kommer att tvingas göra ännu mer radikala förändringar för att nå nettonollmålet. Det europeiska samhället måste därför stödja deras omställning från fossila bränslen till klimatneutral produktion. |
| --- | --- |

2.4

Vissa industrier har gjort stora investeringar under de senaste åren och kommer att tvingas göra ännu mer radikala förändringar för att nå nettonollmålet. Det europeiska samhället måste därför stödja deras omställning från fossila bränslen till klimatneutral produktion.

| 2.5 | I vissa industriella verksamheter där det är svårt att minska utsläppen måste det införas teknik för avskiljning och lagring av koldioxid (CCS). I framtiden skulle koldioxidutsläpp kunna användas för att producera varor med högt mervärde. |
| --- | --- |

2.5

I vissa industriella verksamheter där det är svårt att minska utsläppen måste det införas teknik för avskiljning och lagring av koldioxid (CCS). I framtiden skulle koldioxidutsläpp kunna användas för att producera varor med högt mervärde.

| 2.6 | Eftersom EU är beroende av tredjeländer för tillhandahållandet av viss ren teknik är det ytterst svårt för unionen att nå målet om minst 40 % förnybar energi senast 2030. Europa är till stor del beroende av import när det gäller ren teknik. Samtidigt kommer utbyggnaden av ren teknik i EU att behöva påskyndas dramatiskt för att målen i 55 %-paketet ska kunna uppnås. EU måste identifiera den teknik som kräver särskilt stöd för att tillverkningen ska kunna utvecklas, och föreslå ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

2.6

Eftersom EU är beroende av tredjeländer för tillhandahållandet av viss ren teknik är det ytterst svårt för unionen att nå målet om minst 40 % förnybar energi senast 2030. Europa är till stor del beroende av import när det gäller ren teknik. Samtidigt kommer utbyggnaden av ren teknik i EU att behöva påskyndas dramatiskt för att målen i 55 %-paketet ska kunna uppnås. EU måste identifiera den teknik som kräver särskilt stöd för att tillverkningen ska kunna utvecklas, och föreslå ytterligare åtgärder.

| 2.7 | Den europeiska industrin står under ett ständigt tryck från den internationella konkurrensen, vilket innebär att näringslivet måste vidta snabba åtgärder och kontinuerligt utvecklas och anpassas för att det fortsatt ska vara lönsamt att producera i EU. Detta är redan en viktig faktor i modern produktion, men med ny digital teknik kan tillverkningsföretagen åstadkomma stora effektivitetsförbättringar och utnyttja helt nya möjligheter när det gäller att utveckla produkter, tjänster och affärsmodeller. |
| --- | --- |

2.7

Den europeiska industrin står under ett ständigt tryck från den internationella konkurrensen, vilket innebär att näringslivet måste vidta snabba åtgärder och kontinuerligt utvecklas och anpassas för att det fortsatt ska vara lönsamt att producera i EU. Detta är redan en viktig faktor i modern produktion, men med ny digital teknik kan tillverkningsföretagen åstadkomma stora effektivitetsförbättringar och utnyttja helt nya möjligheter när det gäller att utveckla produkter, tjänster och affärsmodeller.

| 2.8 | Den digitala omställning som planeras inom ramen för EU:s gröna giv är en förutsättning för att målet om minskade koldioxidutsläpp ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

2.8

Den digitala omställning som planeras inom ramen för EU:s gröna giv är en förutsättning för att målet om minskade koldioxidutsläpp ska kunna uppnås.

| 2.9 | Inget kan åstadkommas utan människor. Den europeiska arbetskraften har hög kompetens inom befintlig teknik, men måste omskolas för att man ska kunna utnyttja de möjligheter som ges av den nya teknik som kommer att utvecklas och införas inom en snar framtid. |
| --- | --- |

2.9

Inget kan åstadkommas utan människor. Den europeiska arbetskraften har hög kompetens inom befintlig teknik, men måste omskolas för att man ska kunna utnyttja de möjligheter som ges av den nya teknik som kommer att utvecklas och införas inom en snar framtid.

| 2.10 | Enligt den allmänt vedertagna principen att ingen ska lämnas utanför måste särskild uppmärksamhet ägnas åt de lokalsamhällen där det finns industrianläggningar, med tanke på de förändringar som kommer att ske under de kommande åren och de konsekvenser som dessa förändringar kommer att få på kort sikt för sysselsättningen i de berörda områdena. |
| --- | --- |

2.10

Enligt den allmänt vedertagna principen att ingen ska lämnas utanför måste särskild uppmärksamhet ägnas åt de lokalsamhällen där det finns industrianläggningar, med tanke på de förändringar som kommer att ske under de kommande åren och de konsekvenser som dessa förändringar kommer att få på kort sikt för sysselsättningen i de berörda områdena.

3.   Ett nytt landskap i och utanför EU

Ett nytt landskap i och utanför EU

| 3.1 | Samtidigt måste EU möta de nya utmaningarna i samband med Förenta staternas nya lag om minskad inflation (2) innebär, som kan utgöra ett incitament för att flytta en stor del av den europeiska industriella värdekedjan till Förenta staterna, särskilt sådant som rör förnybar och koldioxidsnål teknik. Lagen består av en blandning av bidrag, skatteincitament och lånegarantier, kopplade till olika sociala och ekonomiska villkor. Skatterabatter för företag på cirka 216 miljarder US-dollar utgör huvuddelen av lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.1

Samtidigt måste EU möta de nya utmaningarna i samband med Förenta staternas nya lag om minskad inflation (2

| 3.2 | Skatterabatter för produktion finns också tillgängliga för vind- och solenergiprojekt. Företag som vill ha tillgång till dessa produktionskrediter måste uppfylla kraven på inhemskt innehåll: järn, stål och produkter som tillverkas för kraftproduktionsanläggningar måste produceras inom landet. Alla processer för tillverkning av järn och stål måste äga rum i Förenta staterna, och tillverkade produkter anses vara inhemskt producerade om en viss procentandel av de totala tillverkningskostnaderna kommer från gruv-, produktions- eller tillverkningsprocesser som är baserade i Förenta staterna. Denna procentandel är för närvarande 40 % och kommer att öka till 55 % 2026. |
| --- | --- |

3.2

Skatterabatter för produktion finns också tillgängliga för vind- och solenergiprojekt. Företag som vill ha tillgång till dessa produktionskrediter måste uppfylla kraven på inhemskt innehåll: järn, stål och produkter som tillverkas för kraftproduktionsanläggningar måste produceras inom landet. Alla processer för tillverkning av järn och stål måste äga rum i Förenta staterna, och tillverkade produkter anses vara inhemskt producerade om en viss procentandel av de totala tillverkningskostnaderna kommer från gruv-, produktions- eller tillverkningsprocesser som är baserade i Förenta staterna. Denna procentandel är för närvarande 40 % och kommer att öka till 55 % 2026.

| 3.3 | Kommissionen har lagt fram förslag till ny lagstiftning för att hantera den utmaning som den amerikanska och kinesiska konkurrensen utgör för EU. EESK håller på att utarbeta ett yttrande i denna fråga. |
| --- | --- |

3.3

Kommissionen har lagt fram förslag till ny lagstiftning för att hantera den utmaning som den amerikanska och kinesiska konkurrensen utgör för EU. EESK håller på att utarbeta ett yttrande i denna fråga.

| 3.4 | Kommittén konstaterar att förslaget går i rätt riktning. Det är dock knappast tillräckligt för att uppnå det ambitiösa målet, och lagstiftningsprocessen måste förbättras. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén konstaterar att förslaget går i rätt riktning. Det är dock knappast tillräckligt för att uppnå det ambitiösa målet, och lagstiftningsprocessen måste förbättras.

| 3.5 | Skillnaden mellan gaspriserna i Europa och Förenta staterna är enorm, även efter den senaste tidens prisfall i Europa. Vissa likasinnade leverantörer använder alternativkostnadsstrategin när det gäller naturgasförsörjning och naturgaspriser, och EU, som en gång var nästan fritt från sitt beroende av rysk gas, sitter nu fast i ett system med ännu högre gas- och elpriser. Detta undergräver både konkurrenskraften för industrin i EU och elektrifieringen. |
| --- | --- |

3.5

Skillnaden mellan gaspriserna i Europa och Förenta staterna är enorm, även efter den senaste tidens prisfall i Europa. Vissa likasinnade leverantörer använder alternativkostnadsstrategin när det gäller naturgasförsörjning och naturgaspriser, och EU, som en gång var nästan fritt från sitt beroende av rysk gas, sitter nu fast i ett system med ännu högre gas- och elpriser. Detta undergräver både konkurrenskraften för industrin i EU och elektrifieringen.

| 3.6 | Processen för utfasning av fossila bränslen kommer att leda till ett ökat behov av el. EESK efterlyser klimatneutral teknik som prioriterar koldioxidfri energiförsörjning till ett överkomligt pris samt energitrygghet. |
| --- | --- |

3.6

Processen för utfasning av fossila bränslen kommer att leda till ett ökat behov av el. EESK efterlyser klimatneutral teknik som prioriterar koldioxidfri energiförsörjning till ett överkomligt pris samt energitrygghet.

| 3.7 | Europeiska företag måste köpa intyg om koldioxidupptag inom ramen för utsläppshandelssystemet. Priserna på dessa intyg är högre än 80 euro och på grund av de ökande kostnaderna för intygen är prispåslaget på spotpriserna för el cirka 40 euro. Med några få undantag har EU:s övriga viktigaste handelspartner inte något sådant koldioxidpris, och det kommer därför i framtiden att bli svårt för EU:s industri att konkurrera på de internationella marknaderna, även med det skydd som gränsjusteringsmekanismen utgör för den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.7

Europeiska företag måste köpa intyg om koldioxidupptag inom ramen för utsläppshandelssystemet. Priserna på dessa intyg är högre än 80 euro och på grund av de ökande kostnaderna för intygen är prispåslaget på spotpriserna för el cirka 40 euro. Med några få undantag har EU:s övriga viktigaste handelspartner inte något sådant koldioxidpris, och det kommer därför i framtiden att bli svårt för EU:s industri att konkurrera på de internationella marknaderna, även med det skydd som gränsjusteringsmekanismen utgör för den inre marknaden.

| 3.8 | Tillgången till koldioxidsnål energi till ett överkomligt pris är avgörande för utvecklingen av ny industriell verksamhet i Europa. Rättsakten om nettonollindustrin kommer på kort sikt att ha en begränsad inverkan på energipriserna, och dess långsiktiga effekter är fortfarande oklara. Ambitionen att göra Europa mindre beroende av importerad energi och mindre utsatt för global marknadsvolatilitet kommer inte att förverkligas över en natt. Industrin behöver dock omedelbara lösningar för att kunna hantera energipriserna som fortfarande är högre i Europa än i många andra delar av världen. För att EU:s industriplan i den gröna given ska lyckas måste EU också reformera sin energipolitik, särskilt genom ett reviderat direktiv om elmarknadens utformning där man snarast tryggar försörjningen av el med låga koldioxidutsläpp och till ett överkomligt pris, som svarar mot det ökande behovet av elektrifiering. |
| --- | --- |

3.8

Tillgången till koldioxidsnål energi till ett överkomligt pris är avgörande för utvecklingen av ny industriell verksamhet i Europa. Rättsakten om nettonollindustrin kommer på kort sikt att ha en begränsad inverkan på energipriserna, och dess långsiktiga effekter är fortfarande oklara. Ambitionen att göra Europa mindre beroende av importerad energi och mindre utsatt för global marknadsvolatilitet kommer inte att förverkligas över en natt. Industrin behöver dock omedelbara lösningar för att kunna hantera energipriserna som fortfarande är högre i Europa än i många andra delar av världen. För att EU:s industriplan i den gröna given ska lyckas måste EU också reformera sin energipolitik, särskilt genom ett reviderat direktiv om elmarknadens utformning där man snarast tryggar försörjningen av el med låga koldioxidutsläpp och till ett överkomligt pris, som svarar mot det ökande behovet av elektrifiering.

| 3.9 | EU förefaller ha fastnat mellan två strategier: man strävar efter att närma sig Förenta staterna och arbeta för att behålla en stark industri i Europa, samtidigt som man också efterlever WTO:s regler som ibland står helt i konflikt med den amerikanska strategin. |
| --- | --- |

3.9

EU förefaller ha fastnat mellan två strategier: man strävar efter att närma sig Förenta staterna och arbeta för att behålla en stark industri i Europa, samtidigt som man också efterlever WTO:s regler som ibland står helt i konflikt med den amerikanska strategin.

| 3.10 | Att hålla EU:s inre marknad vid liv är en annan utmaning för EU. Som kommissionen har påpekat har flexibiliteten när det gäller statligt stöd koncentrerats till två medlemsstater som står för mer än 70 % av de godkännanden som kommissionens beviljat enligt övergångsundantaget (mot bakgrund av covid-19 och Rysslands krig mot Ukraina). |
| --- | --- |

3.10

Att hålla EU:s inre marknad vid liv är en annan utmaning för EU. Som kommissionen har påpekat har flexibiliteten när det gäller statligt stöd koncentrerats till två medlemsstater som står för mer än 70 % av de godkännanden som kommissionens beviljat enligt övergångsundantaget (mot bakgrund av covid-19 och Rysslands krig mot Ukraina).

| 3.11 | För att skydda den inre marknaden, som är hörnstenen i Europeiska unionen, måste EU-institutionerna och medlemsstaterna undvika att ge företag alltför omfattande statligt stöd. För att små och medelstora företag ska kunna digitaliseras och för att främja innovation skulle dock tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse kunna höjas eftersom detta knappast hämmar konkurrensen. Erfarenheterna från den digitala innovationsknutpunkten (3) bör spridas i hela EU. |
| --- | --- |

3.11

För att skydda den inre marknaden, som är hörnstenen i Europeiska unionen, måste EU-institutionerna och medlemsstaterna undvika att ge företag alltför omfattande statligt stöd. För att små och medelstora företag ska kunna digitaliseras och för att främja innovation skulle dock tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse kunna höjas eftersom detta knappast hämmar konkurrensen. Erfarenheterna från den digitala innovationsknutpunkten (3

4.   Innovationens roll

Innovationens roll

| 4.1 | Innovation är avgörande för att EU ska kunna uppnå nettonollmålen, och mer kommersiellt tillgänglig teknik måste släppas ut på marknaden. Innovationen är det viktigaste verktyget för att företagen ska kunna införa ny och miljövänlig teknik som är både tekniskt och ekonomiskt bärkraftig. |
| --- | --- |

4.1

Innovation är avgörande för att EU ska kunna uppnå nettonollmålen, och mer kommersiellt tillgänglig teknik måste släppas ut på marknaden. Innovationen är det viktigaste verktyget för att företagen ska kunna införa ny och miljövänlig teknik som är både tekniskt och ekonomiskt bärkraftig.

| 4.2 | Å andra sidan måste behovet av att främja en rättvis marknad för verkligt gröna varor som är tillförlitliga, med offentlig upphandling som främsta drivkraft, bidra till att öka användningen av ny grön teknik. |
| --- | --- |

4.2

Å andra sidan måste behovet av att främja en rättvis marknad för verkligt gröna varor som är tillförlitliga, med offentlig upphandling som främsta drivkraft, bidra till att öka användningen av ny grön teknik.

| 4.3 | Europa saknar råvaror, men den föreslagna förordningen om kritiska råvaror kommer att främja inhemsk produktion av återvunna råvaror för industrin. Den främsta konkurrensfördelen för industrin i EU är dess tekniska kapacitet och högkvalificerade arbetskraft, som gör att den kan vara ledande på världsmarknaden. |
| --- | --- |

4.3

Europa saknar råvaror, men den föreslagna förordningen om kritiska råvaror kommer att främja inhemsk produktion av återvunna råvaror för industrin. Den främsta konkurrensfördelen för industrin i EU är dess tekniska kapacitet och högkvalificerade arbetskraft, som gör att den kan vara ledande på världsmarknaden.

| 4.4 | Denna konkurrensfördel utmanas nu av tredjeländer, eftersom det enda verktyget för att bibehålla ledarskapet är att skydda innovationen, hitta rätt jämvikt mellan att skydda miljön, människorna och innovationen samt påskynda tillståndsgivningen, inte endast inom särskilda områden som i kommissionens förslag, utan även på andra håll. Det finns uppenbara exempel på omotiverade förseningar i godkännandet av utvecklingen av nya industrianläggningar. |
| --- | --- |

4.4

Denna konkurrensfördel utmanas nu av tredjeländer, eftersom det enda verktyget för att bibehålla ledarskapet är att skydda innovationen, hitta rätt jämvikt mellan att skydda miljön, människorna och innovationen samt påskynda tillståndsgivningen, inte endast inom särskilda områden som i kommissionens förslag, utan även på andra håll. Det finns uppenbara exempel på omotiverade förseningar i godkännandet av utvecklingen av nya industrianläggningar.

| 4.5 | Små och medelstora företag utgör ryggraden i den europeiska tillverkningsindustrin och för att driva på utfasningen av fossila bränslen måste särskild uppmärksamhet ägnas åt dem, med särskilda program för att främja effektiv innovation och digitalisering. |
| --- | --- |

4.5

Små och medelstora företag utgör ryggraden i den europeiska tillverkningsindustrin och för att driva på utfasningen av fossila bränslen måste särskild uppmärksamhet ägnas åt dem, med särskilda program för att främja effektiv innovation och digitalisering.

| 4.6 | Eftersom utfasningen av fossila bränslen kommer att kräva enorma investeringar anser EESK att EU-institutionerna bör använda medel från såväl Fonden för en rättvis omställning som NextGenerationEU för att på lämpligt sätt stödja processen för minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

4.6

Eftersom utfasningen av fossila bränslen kommer att kräva enorma investeringar anser EESK att EU-institutionerna bör använda medel från såväl Fonden för en rättvis omställning som NextGenerationEU för att på lämpligt sätt stödja processen för minskade koldioxidutsläpp.

| 4.7 | Befintlig infrastruktur räcker inte till för de förändringar som krävs i industrin och samhället, och EESK uppmanar med kraft myndigheterna att lansera ett program för att upprätthålla och förbättra den infrastruktur som behövs för att den nya tekniken ska kunna införas på ett smidigt sätt. |
| --- | --- |

4.7

Befintlig infrastruktur räcker inte till för de förändringar som krävs i industrin och samhället, och EESK uppmanar med kraft myndigheterna att lansera ett program för att upprätthålla och förbättra den infrastruktur som behövs för att den nya tekniken ska kunna införas på ett smidigt sätt.

| 4.8 | Vätgas verkar vara det bästa valet för att fasa ut fossila bränslen inom industrier där det är svårt att minska utsläppen och som inte helt kan elektrifieras. Med hjälp av EU:s nyligen lanserade vätgasbanksinitiativ skulle denna teknik kunna byggas ut på ett korrekt sätt i fråga om kvantitet och pris. Vissa regionala erfarenheter av innovation med vätgas är mycket nyttiga, eftersom de innebär att stora företag, forskningscentrum, universitet och små och medelstora företag sammanförs. |
| --- | --- |

4.8

Vätgas verkar vara det bästa valet för att fasa ut fossila bränslen inom industrier där det är svårt att minska utsläppen och som inte helt kan elektrifieras. Med hjälp av EU:s nyligen lanserade vätgasbanksinitiativ skulle denna teknik kunna byggas ut på ett korrekt sätt i fråga om kvantitet och pris. Vissa regionala erfarenheter av innovation med vätgas är mycket nyttiga, eftersom de innebär att stora företag, forskningscentrum, universitet och små och medelstora företag sammanförs.

5.   Digitaliseringens roll

Digitaliseringens roll

| 5.1 | Digitalisering och innovation bidrar i hög grad till utfasningen av fossila bränslen i den europeiska industrin. I själva verket kan industrin, där digital teknik och fysisk produktion av varor konvergerar, betraktas som en nyckelaktör i den digitala omvandlingen och den industriella utfasningen av fossila bränslen, eftersom den främjar modernisering av industriella processer, produkter och affärsmodeller, vilket har en positiv effekt på produktiviteten. |
| --- | --- |

5.1

Digitalisering och innovation bidrar i hög grad till utfasningen av fossila bränslen i den europeiska industrin. I själva verket kan industrin, där digital teknik och fysisk produktion av varor konvergerar, betraktas som en nyckelaktör i den digitala omvandlingen och den industriella utfasningen av fossila bränslen, eftersom den främjar modernisering av industriella processer, produkter och affärsmodeller, vilket har en positiv effekt på produktiviteten.

| 5.2 | Teknik såsom sensorer, maskin till maskin-kommunikation, dataanalys och robotteknik skapar möjligheter för tillverkningsföretag. Genom optimering och automatisering av produktionen kan ny teknik göra det möjligt för europeiska företag att konkurrera med länder med traditionellt sett lägre produktionskostnader. |
| --- | --- |

5.2

Teknik såsom sensorer, maskin till maskin-kommunikation, dataanalys och robotteknik skapar möjligheter för tillverkningsföretag. Genom optimering och automatisering av produktionen kan ny teknik göra det möjligt för europeiska företag att konkurrera med länder med traditionellt sett lägre produktionskostnader.

| 5.3 | Många sektorer är redan sedan tidigare kraftigt automatiserade och påverkas ytterligare av digital teknik, till exempel smart robotteknik för montering, datorer för processkontroll inom den kemiska sektorn och 3D-utskrift för tillverkning av komponenter och reservdelar. Den digitala omvandlingens andra våg som drivs av artificiell intelligens, sakernas internet och stordata kommer sannolikt att bli mer omvälvande och kan leda till att klyftorna ökar mellan företag och mellan EU:s regioner. |
| --- | --- |

5.3

Många sektorer är redan sedan tidigare kraftigt automatiserade och påverkas ytterligare av digital teknik, till exempel smart robotteknik för montering, datorer för processkontroll inom den kemiska sektorn och 3D-utskrift för tillverkning av komponenter och reservdelar. Den digitala omvandlingens andra våg som drivs av artificiell intelligens, sakernas internet och stordata kommer sannolikt att bli mer omvälvande och kan leda till att klyftorna ökar mellan företag och mellan EU:s regioner.

| 5.4 | Med hjälp av sensorteknik kan produktionen övervakas och optimeras, till exempel genom kontinuerlig övervakning av användningen av produktionsutrustning, energitillförsel, behovet av råvaror och reservdelar, produktkvalitet och utsläpp. Genom att analysera insamlade data kan företag få en inblick i vilka processer som fungerar optimalt och vilka som kan förbättras, och få en bild av klimatavtrycket. |
| --- | --- |

5.4

Med hjälp av sensorteknik kan produktionen övervakas och optimeras, till exempel genom kontinuerlig övervakning av användningen av produktionsutrustning, energitillförsel, behovet av råvaror och reservdelar, produktkvalitet och utsläpp. Genom att analysera insamlade data kan företag få en inblick i vilka processer som fungerar optimalt och vilka som kan förbättras, och få en bild av klimatavtrycket.

| 5.5 | Digitaliseringen har stor potential när det gäller att minska industrins klimatpåverkan, men digitaliseringen och datahanteringen måste ta hänsyn till klimatperspektivet. |
| --- | --- |

5.5

Digitaliseringen har stor potential när det gäller att minska industrins klimatpåverkan, men digitaliseringen och datahanteringen måste ta hänsyn till klimatperspektivet.

6.   Omskolning och kompetenshöjning

Omskolning och kompetenshöjning

| 6.1 | Den gröna och den digitala omställningen måste ses som en möjlighet att skapa och främja arbetstillfällen av hög kvalitet, samtidigt som mångfalden i industrin ökas och man i synnerhet söker kvinnliga talanger, främjar öppenhet för kvalificerade arbetstagare från tredjeländer och gör en kraftfull insats för att göra industrin attraktiv för ungdomar. |
| --- | --- |

6.1

Den gröna och den digitala omställningen måste ses som en möjlighet att skapa och främja arbetstillfällen av hög kvalitet, samtidigt som mångfalden i industrin ökas och man i synnerhet söker kvinnliga talanger, främjar öppenhet för kvalificerade arbetstagare från tredjeländer och gör en kraftfull insats för att göra industrin attraktiv för ungdomar.

| 6.2 | Kommissionen har lagt fram en omfattande förteckning över initiativ som tagits fram inom ramen för den europeiska kompetensagendan, däribland EU-pakten för kompetens och Europaåret för kompetens 2023. Kompetenspartnerskap kommer att inrättas eller utvidgas. Nettonollindustriakademier kommer att inrättas för att stödja program för kompetenshöjning och omskolning i industrier av strategisk betydelse för den gröna omställningen. Genom statligt stöd och viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse bör också ytterligare medel tillhandahållas för att stödja kompetensmålen, och via EU:s budget och NextGenerationEU tillhandahålls redan 64,8 miljarder euro till stöd för EU:s kompetensagenda. Vissa pågående projekt inom ramen för Erasmus+, t.ex. ESSA (4), är mycket lovande. |
| --- | --- |

6.2

Kommissionen har lagt fram en omfattande förteckning över initiativ som tagits fram inom ramen för den europeiska kompetensagendan, däribland EU-pakten för kompetens och Europaåret för kompetens 2023. Kompetenspartnerskap kommer att inrättas eller utvidgas. Nettonollindustriakademier kommer att inrättas för att stödja program för kompetenshöjning och omskolning i industrier av strategisk betydelse för den gröna omställningen. Genom statligt stöd och viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse bör också ytterligare medel tillhandahållas för att stödja kompetensmålen, och via EU:s budget och NextGenerationEU tillhandahålls redan 64,8 miljarder euro till stöd för EU:s kompetensagenda. Vissa pågående projekt inom ramen för Erasmus+, t.ex. ESSA (4

| 6.3 | Den sociala dialogen är avgörande för att den nya tekniken ska kunna införas på ett korrekt sätt och för att samhället och arbetstagarna lättare ska acceptera de framtida förändringarna i arbetsprocesserna. |
| --- | --- |

6.3

Den sociala dialogen är avgörande för att den nya tekniken ska kunna införas på ett korrekt sätt och för att samhället och arbetstagarna lättare ska acceptera de framtida förändringarna i arbetsprocesserna.

| 6.4 | För att dra full nytta av digital teknik i produktionen är det dock viktigt att inte bara fokusera på tekniken, utan att snarare tänka på företaget och organisationen som helhet. För att göra digitaliseringen hanterbar krävs en digital strategi och handlingsplaner. |
| --- | --- |

6.4

För att dra full nytta av digital teknik i produktionen är det dock viktigt att inte bara fokusera på tekniken, utan att snarare tänka på företaget och organisationen som helhet. För att göra digitaliseringen hanterbar krävs en digital strategi och handlingsplaner.

| 6.5 | Utmaningen är att se till att den digitala omvandlingen leder till större sociala framsteg och att ingen lämnas utanför. Arbetstagarna måste kunna förutse konsekvenserna av ny teknisk utveckling och påverka arbetsgivarnas beslut genom en ökad rätt till deltagande. Den digitala teknikens effekter måste diskuteras och leda till förhandlingslösningar på alla nivåer – företagsnivå, sektorsnivå, medlemsstatsnivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

6.5

Utmaningen är att se till att den digitala omvandlingen leder till större sociala framsteg och att ingen lämnas utanför. Arbetstagarna måste kunna förutse konsekvenserna av ny teknisk utveckling och påverka arbetsgivarnas beslut genom en ökad rätt till deltagande. Den digitala teknikens effekter måste diskuteras och leda till förhandlingslösningar på alla nivåer – företagsnivå, sektorsnivå, medlemsstatsnivå och EU-nivå.

| 6.6 | Arbetstagarna i EU måste ges en ordentlig omskolning och kompetenshöjning för att erhålla de nya färdigheter som krävs för de nya arbetsuppgifterna. Inom ramen för den sociala dialogen måste man bedöma om de nuvarande färdigheterna är värdefulla för den framtida utvecklingen eller inte. |
| --- | --- |

6.6

Arbetstagarna i EU måste ges en ordentlig omskolning och kompetenshöjning för att erhålla de nya färdigheter som krävs för de nya arbetsuppgifterna. Inom ramen för den sociala dialogen måste man bedöma om de nuvarande färdigheterna är värdefulla för den framtida utvecklingen eller inte.

| 6.7 | Att upprätthålla en livlig och effektiv social dialog kommer definitivt att bidra till bättre spridning av och acceptans för den nya tekniken och till att minimera de sociala kostnaderna. |
| --- | --- |

6.7

Att upprätthålla en livlig och effektiv social dialog kommer definitivt att bidra till bättre spridning av och acceptans för den nya tekniken och till att minimera de sociala kostnaderna.

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om tekniker för upptag av koldioxid i syfte att minska koldioxidutsläppen inom industrin i EU (yttrande på eget initiativ) (EUT C 486, 21.12.2022, s 53).

1

(2)  Lagen om minskning av inflationen från 2022.

2

(3)  https://european-digital-innovation-hubs.ec.europa.eu/

3

(4)  https://www.estep.eu/essa/.

4

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/41

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Utfasning av fossila bränslen i fiskeflottan

(förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet)

(2023/C 349/08)

| Föredragande: | Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Föredragande:

Javier GARAT PÉREZ

Javier GARAT PÉREZ

| Remiss | Skrivelse från det spanska rådsordförandeskapet, 30.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 28.6.2023 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 38/6/1 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 155/0/0 |

Remiss

Skrivelse från det spanska rådsordförandeskapet, 30.1.2023

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

28.6.2023

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

38/6/1

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

155/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar strategin för energiomställning i EU:s fiskeri- och vattenbrukssektor (1). EESK framhåller behovet av att minska koldioxidutsläppen och instämmer till fullo i att man måste söka hållbara, förnybara och kommersiellt lönsamma energialternativ och minska energiberoendet av tredjeländer. Kommittén uppmanar alla i samhället, företagen och i synnerhet fiskerinäringen att bidra till att uppnå målet om klimatneutralitet senast 2050. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar strategin för energiomställning i EU:s fiskeri- och vattenbrukssektor (1

| 1.2 | EESK påminner om att fiskerinäringen är en del av lösningen för att mildra effekterna av klimatförändringarna eftersom fiskare tillhandahåller ett av de mest hälsosamma djurproteinerna med ett av de lägsta koldioxidavtrycken. Enligt uppgifter från FN:s konferens för handel och utveckling beräknas utsläppen från fiskerinäringen uppgå till mellan 0,1 % och 0,5 % av världens totala utsläpp 2023 och i synnerhet EU:s fiskeflotta har minskat sina utsläpp med 50 % sedan 1990 (2). Därför är detta en viktig strategisk bransch för vårt samhälle som är av avgörande betydelse när det gäller att försörja befolkningen med livsmedel och främja en hälsosam kost. Vi efterlyser dock ytterligare insatser så att energieffektiviteten ökar och utsläppen minskar. |
| --- | --- |

1.2

EESK påminner om att fiskerinäringen är en del av lösningen för att mildra effekterna av klimatförändringarna eftersom fiskare tillhandahåller ett av de mest hälsosamma djurproteinerna med ett av de lägsta koldioxidavtrycken. Enligt uppgifter från FN:s konferens för handel och utveckling beräknas utsläppen från fiskerinäringen uppgå till mellan 0,1 % och 0,5 % av världens totala utsläpp 2023 och i synnerhet EU:s fiskeflotta har minskat sina utsläpp med 50 % sedan 1990 (2

| 1.3 | Kommittén efterlyser en lämplig och realistisk tidsplan för utfasningen av fossila bränslen där de tekniska, logistiska och lagstiftningsmässiga framstegen går hand i hand. Motsatsen skulle leda till en oproportionerlig kostnadsökning (som inte kan vältras över på försäljningspriserna för fisk eftersom detta då skulle göra fisk till en lyxvara), företagskonkurser, otrygghet och arbetslöshet. Kostnaden för omställningen måste vara acceptabel för arbetsgivare och arbetstagare inom sjöfartsindustrin och får inte innebära att någon lämnas utanför. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén efterlyser en lämplig och realistisk tidsplan för utfasningen av fossila bränslen där de tekniska, logistiska och lagstiftningsmässiga framstegen går hand i hand. Motsatsen skulle leda till en oproportionerlig kostnadsökning (som inte kan vältras över på försäljningspriserna för fisk eftersom detta då skulle göra fisk till en lyxvara), företagskonkurser, otrygghet och arbetslöshet. Kostnaden för omställningen måste vara acceptabel för arbetsgivare och arbetstagare inom sjöfartsindustrin och får inte innebära att någon lämnas utanför.

| 1.4 | Vi konstaterar att den största utmaningen för fiskerinäringen handlar om utvecklingen av och tillgången till alternativ innovativ grön teknik, nya bränslen och koldioxidneutrala energikällor på global nivå. Utvecklingen av sådana bränslen och av nödvändig infrastruktur är avgörande för att utfasningen av fossila bränslen faktiskt ska äga rum. Kommittén ser hybridmotorer som en mellanlösning, även om detta alternativ inte innebär ett omedelbart stopp för användningen av fossila bränslen. |
| --- | --- |

1.4

Vi konstaterar att den största utmaningen för fiskerinäringen handlar om utvecklingen av och tillgången till alternativ innovativ grön teknik, nya bränslen och koldioxidneutrala energikällor på global nivå. Utvecklingen av sådana bränslen och av nödvändig infrastruktur är avgörande för att utfasningen av fossila bränslen faktiskt ska äga rum. Kommittén ser hybridmotorer som en mellanlösning, även om detta alternativ inte innebär ett omedelbart stopp för användningen av fossila bränslen.

| 1.5 | EESK betonar att en korg av olika energilösningar skulle kunna användas av de europeiska och nationella förvaltningarna för att möta klimatutmaningarna. I dag drivs 100 % av fiskefartygen med diesel. Enligt specialister på området vore en övergång från fossila bränslen till förnybara koldioxidsnåla bränslen som inte är växtbaserade det mest lönsamma alternativet för fiskerinäringen på kort sikt, även om priserna på dem i dag är nästan dubbelt så höga som priserna på diesel och tillgången fortfarande är mycket begränsad. Medan luftfarten går sin egen väg med utvecklingen av hållbara flygbränslen, och eftersom annan teknik såsom vätgas och el är bättre lämpad för sektorer såsom sjöfart och vägtransporter än för fiskefartyg, efterlyser EESK en tydlig politisk signal om att fiskerinäringen ska ges företräde till dessa ersättningsbränslen framför sjöfart och vägtransporter. Vi betonar att de ambitiösa målen i både den europeiska gröna given och 55 %-paketet inte kan uppnås om man inte satsar på att utveckla dessa alternativa bränslen (3). |
| --- | --- |

1.5

EESK betonar att en korg av olika energilösningar skulle kunna användas av de europeiska och nationella förvaltningarna för att möta klimatutmaningarna. I dag drivs 100 % av fiskefartygen med diesel. Enligt specialister på området vore en övergång från fossila bränslen till förnybara koldioxidsnåla bränslen som inte är växtbaserade det mest lönsamma alternativet för fiskerinäringen på kort sikt, även om priserna på dem i dag är nästan dubbelt så höga som priserna på diesel och tillgången fortfarande är mycket begränsad. Medan luftfarten går sin egen väg med utvecklingen av hållbara flygbränslen, och eftersom annan teknik såsom vätgas och el är bättre lämpad för sektorer såsom sjöfart och vägtransporter än för fiskefartyg, efterlyser EESK en tydlig politisk signal om att fiskerinäringen ska ges företräde till dessa ersättningsbränslen framför sjöfart och vägtransporter. Vi betonar att de ambitiösa målen i både den europeiska gröna given och 55 %-paketet inte kan uppnås om man inte satsar på att utveckla dessa alternativa bränslen (3

| 1.6 | Kommittén inser att de mycket höga kostnaderna för att fasa ut fossila bränslen i en sektor som är svår att elektrifiera, såsom fiskerinäringen, inte kan finansieras fullt ut av EU. Utmaningen kommer att handla om hur fiskerinäringen ska hållas vid liv och om branschens bidrag till en tryggad livsmedelsförsörjning. Det är av avgörande betydelse att EU tillhandahåller institutionellt stöd, riktad finansiering och lån till alla medlemsstater och deras fiskeflottor. Kommittén ser därför med oro på de nuvarande begränsningar som gäller för Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden (EHFVF), som inte kan användas för att fullborda denna omställning, vilket kommissionen också erkänner. För att kunna täcka dessa kostnader anser kommittén att man även bör undersöka om det går att omfördela medel till fiskerinäringen från andra finansieringskällor, till exempel Europeiska investeringsbanken. Man skulle också kunna använda tullavgifter från gränsjusteringsmekanismen för koldioxid och intäkter från energibeskattningen. Vi påminner om att EU:s fiskeflotta i genomsnitt är 31,5 år (4) och uppmanar kommissionen att föreslå att det inrättas en särskild krisfond för att påskynda utfasningen av fossila bränslen. Kommittén understryker också att dagens politik måste komplettera de åtgärder som vidtas med stöd från sammanhållningsfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden i syfte att kanalisera medel och undvika konkurrens mellan regioner. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén inser att de mycket höga kostnaderna för att fasa ut fossila bränslen i en sektor som är svår att elektrifiera, såsom fiskerinäringen, inte kan finansieras fullt ut av EU. Utmaningen kommer att handla om hur fiskerinäringen ska hållas vid liv och om branschens bidrag till en tryggad livsmedelsförsörjning. Det är av avgörande betydelse att EU tillhandahåller institutionellt stöd, riktad finansiering och lån till alla medlemsstater och deras fiskeflottor. Kommittén ser därför med oro på de nuvarande begränsningar som gäller för Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden (EHFVF), som inte kan användas för att fullborda denna omställning, vilket kommissionen också erkänner. För att kunna täcka dessa kostnader anser kommittén att man även bör undersöka om det går att omfördela medel till fiskerinäringen från andra finansieringskällor, till exempel Europeiska investeringsbanken. Man skulle också kunna använda tullavgifter från gränsjusteringsmekanismen för koldioxid och intäkter från energibeskattningen. Vi påminner om att EU:s fiskeflotta i genomsnitt är 31,5 år (4

| 1.7 | Om energikällan ska förändras kommer det att krävas fartyg som utformas på ett helt nytt sätt och som har större kapacitet ombord (”bruttotonnage”) för att kunna ge plats åt nya motorer. Den definition och de begränsningar av fiskekapacitet som fastställs i den gemensamma fiskeripolitiken står dock i vägen för sådana framsteg. Kommittén uppmanar därför kommissionen att se över definitionen av begreppet fiskekapacitet så att man kan tillämpa den nya teknik som krävs för energiomställningen. |
| --- | --- |

1.7

Om energikällan ska förändras kommer det att krävas fartyg som utformas på ett helt nytt sätt och som har större kapacitet ombord (”bruttotonnage”) för att kunna ge plats åt nya motorer. Den definition och de begränsningar av fiskekapacitet som fastställs i den gemensamma fiskeripolitiken står dock i vägen för sådana framsteg. Kommittén uppmanar därför kommissionen att se över definitionen av begreppet fiskekapacitet så att man kan tillämpa den nya teknik som krävs för energiomställningen.

| 1.8 | Det är vår uppfattning att EU inte bör införa skatt på bränsle (diesel) som används för fiskeinsatser förrän ny framdrivningsteknik är kommersiellt tillgänglig och lagstiftningen medger att sådan teknik moderniseras, installeras och tas i bruk. |
| --- | --- |

1.8

Det är vår uppfattning att EU inte bör införa skatt på bränsle (diesel) som används för fiskeinsatser förrän ny framdrivningsteknik är kommersiellt tillgänglig och lagstiftningen medger att sådan teknik moderniseras, installeras och tas i bruk.

| 1.9 | EESK välkomnar kommissionens förslag om att inrätta ett nytt multilateralt partnerskap för energiomställningen. Kommittén anser att det är av avgörande betydelse att man inte bara samråder med fiskerinäringen utan även med arbetstagarnas fackliga organisationer, tekniska specialister, varvsindustrin, ingenjörer och hamnrepresentanter för att hitta konkreta, praktiska och hållbara lösningar. Vi efterlyser en övergripande plan så att det blir enklare att bygga miljövänliga fiskefartyg inom EU och man bör överväga om varvsindustrin kan ges särskilda skattemässiga fördelar. |
| --- | --- |

1.9

EESK välkomnar kommissionens förslag om att inrätta ett nytt multilateralt partnerskap för energiomställningen. Kommittén anser att det är av avgörande betydelse att man inte bara samråder med fiskerinäringen utan även med arbetstagarnas fackliga organisationer, tekniska specialister, varvsindustrin, ingenjörer och hamnrepresentanter för att hitta konkreta, praktiska och hållbara lösningar. Vi efterlyser en övergripande plan så att det blir enklare att bygga miljövänliga fiskefartyg inom EU och man bör överväga om varvsindustrin kan ges särskilda skattemässiga fördelar.

| 1.10 | EESK anser det vara särskilt viktigt att man främjar pilotprojekt för nya energikällor, skapar innovativa värdekedjor inom havsindustrin, verkar för en tillnärmning av ny teknik som är okänd för användarna, skapar hållbara arbetstillfällen tack vare ny industriverksamhet och förstärker den cirkulära ekonomin. Vi anser dessutom att man bör anslå resurser till utbildning av besättningen så att den kan hantera den nya tekniken ombord på ett säkert och effektivt sätt. Det enda sättet att hitta rättvisa lösningar på effekterna av energiomställningen är att undvika att en oproportionerlig börda läggs på arbetstagarna eller företagen. |
| --- | --- |

1.10

EESK anser det vara särskilt viktigt att man främjar pilotprojekt för nya energikällor, skapar innovativa värdekedjor inom havsindustrin, verkar för en tillnärmning av ny teknik som är okänd för användarna, skapar hållbara arbetstillfällen tack vare ny industriverksamhet och förstärker den cirkulära ekonomin. Vi anser dessutom att man bör anslå resurser till utbildning av besättningen så att den kan hantera den nya tekniken ombord på ett säkert och effektivt sätt. Det enda sättet att hitta rättvisa lösningar på effekterna av energiomställningen är att undvika att en oproportionerlig börda läggs på arbetstagarna eller företagen.

| 1.11 | Kommittén anser dessutom att detta förberedande yttrande är ett utmärkt tillfälle att betrakta problemet med minskade koldioxidutsläpp i ett bredare perspektiv. I det sista kapitlet beskrivs en framtidsvision för en hållbar fiskerinäring inom EU som bör fungera som vägledning för kommitténs framtida arbete. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén anser dessutom att detta förberedande yttrande är ett utmärkt tillfälle att betrakta problemet med minskade koldioxidutsläpp i ett bredare perspektiv. I det sista kapitlet beskrivs en framtidsvision för en hållbar fiskerinäring inom EU som bör fungera som vägledning för kommitténs framtida arbete.

2.   Bakgrund

Bakgrund

| 2.1 | Den 21 februari 2023 lade kommissionen fram sin strategi för energiomställningen inom EU:s fiskeri- och vattenbrukssektor. I strategin betonas behovet av att minska beroendet av fossila bränslen och att så snart som möjligt övergå till förnybara och koldioxidsnåla energikällor, i linje med ambitionerna i den europeiska gröna given att uppnå klimatneutralitet i EU senast 2050. |
| --- | --- |

2.1

Den 21 februari 2023 lade kommissionen fram sin strategi för energiomställningen inom EU:s fiskeri- och vattenbrukssektor. I strategin betonas behovet av att minska beroendet av fossila bränslen och att så snart som möjligt övergå till förnybara och koldioxidsnåla energikällor, i linje med ambitionerna i den europeiska gröna given att uppnå klimatneutralitet i EU senast 2050.

| 2.2 | Kommissionen påpekar att energi är en av de största driftskostnaderna för EU:s fiskeri- och vattenbrukssektor. De stigande energipriserna ledde till att priserna på marin dieselbrännolja mer än fördubblades 2022 i förhållande till genomsnittspriserna 2021, vilket påverkade lönsamheten inom EU:s fiskeri- och vattenbrukssektor i mycket hög grad. I detta sammanhang uppvisade cirka 40 % av den småskaliga kustflottan, 66 % av den storskaliga havsflottan och 87 % av fjärrfiskeflottan inte någon lönsamhet med anledning av de höga energipriserna 2022. Många aktörer inom fiskeri- och vattenbrukssektorn såg sig därför tvingade att förlita sig på ekonomiskt stöd från medlemsstaterna och tillgängliga finansieringsinstrument från EU för att kunna fortsätta bedriva verksamhet. |
| --- | --- |

2.2

Kommissionen påpekar att energi är en av de största driftskostnaderna för EU:s fiskeri- och vattenbrukssektor. De stigande energipriserna ledde till att priserna på marin dieselbrännolja mer än fördubblades 2022 i förhållande till genomsnittspriserna 2021, vilket påverkade lönsamheten inom EU:s fiskeri- och vattenbrukssektor i mycket hög grad. I detta sammanhang uppvisade cirka 40 % av den småskaliga kustflottan, 66 % av den storskaliga havsflottan och 87 % av fjärrfiskeflottan inte någon lönsamhet med anledning av de höga energipriserna 2022. Många aktörer inom fiskeri- och vattenbrukssektorn såg sig därför tvingade att förlita sig på ekonomiskt stöd från medlemsstaterna och tillgängliga finansieringsinstrument från EU för att kunna fortsätta bedriva verksamhet.

| 2.3 | Kommissionen framhåller i detta avseende den strukturella sårbarhet som kännetecknar EU:s fiskeri- och vattenbrukssektor. För att komma till rätta med denna situation föreslår kommissionen i sitt meddelande flera åtgärdspunkter:






  — | Innovativ teknik och praxis för energiomställningen. |
| --- | --- | --- |

2.3

Kommissionen framhåller i detta avseende den strukturella sårbarhet som kännetecknar EU:s fiskeri- och vattenbrukssektor. För att komma till rätta med denna situation föreslår kommissionen i sitt meddelande flera åtgärdspunkter:

—

Innovativ teknik och praxis för energiomställningen.

| — | Ett regelverk och finansiella ramar för fiske och vattenbruk som är anpassat till energiomställningen. |
| --- | --- |

—

Ett regelverk och finansiella ramar för fiske och vattenbruk som är anpassat till energiomställningen.

| — | Identifiera och ta itu med energiomställningens utmaningar och hinder. |
| --- | --- |

—

Identifiera och ta itu med energiomställningens utmaningar och hinder.

| — | Underlätta energiomställningen inom fiskerisektorn med hjälp av plattformar och studier, |
| --- | --- |

—

Underlätta energiomställningen inom fiskerisektorn med hjälp av plattformar och studier,

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

Utsläpp

Utsläpp

| 3.1 | EESK ansluter sig till åtagandet att ha ett neutralt koldioxidavtryck senast 2050 och betonar behovet av att påskynda energiomställningen och utfasningen av fossila bränslen i fiskerinäringen. Omställningen måste vara balanserad så att anpassningskostnaderna fördelas mellan alla aktörer på ett sätt som inte snedvrider möjligheterna att bedriva denna typ av verksamhet. Dessutom måste omställningen vara genomförbar och ta hänsyn till flottans särdrag (framför allt fartygens storlek och drift), så att företag inom branschen kan använda ny teknik vid införandet av nya framdrivningsmetoder. |
| --- | --- |

3.1

EESK ansluter sig till åtagandet att ha ett neutralt koldioxidavtryck senast 2050 och betonar behovet av att påskynda energiomställningen och utfasningen av fossila bränslen i fiskerinäringen. Omställningen måste vara balanserad så att anpassningskostnaderna fördelas mellan alla aktörer på ett sätt som inte snedvrider möjligheterna att bedriva denna typ av verksamhet. Dessutom måste omställningen vara genomförbar och ta hänsyn till flottans särdrag (framför allt fartygens storlek och drift), så att företag inom branschen kan använda ny teknik vid införandet av nya framdrivningsmetoder.

| 3.2 | Utsläppen av växthusgaser från sjötransportsektorn har ökat globalt under de senaste åren, men utsläppen från EU:s fiskeflotta har minskat med upp till 50 % (5) tack vare förbättrad energieffektivitet (se exempel i punkt 4.11 och 4.12) och minskad flotta. När det gäller den sistnämnda punkten uppgick antalet fartyg inom EU 2020, trots EU:s utvidgningar, till 73 716 (6) jämfört med 103 834 fartyg år 1996, vilket innebär att antalet fiskefartyg har minskat med 30 000 på 25 år, och att fiskeflottan endast bestod av 56 111 aktiva fartyg (av vilka 75 % är mindre än 12 meter). Att EU:s fiskeflotta är mycket liten framgår ännu tydligare när man jämför med de siffror som gäller globalt, eftersom antalet fiskefartyg i hela världen uppskattades till 4,1 miljoner år 2020 (7). Kina uppskattas med sina 564 000 fartyg ha världens största fiskeflotta. När det gäller fiskeriproduktionen stod Kina för nästan 15 % av världens fångster 2020, medan EU stod för 4 %. Med hänsyn till ovanstående är det mycket viktigt att upprätthålla en modern och konkurrenskraftig fiskeflotta inom EU. |
| --- | --- |

3.2

Utsläppen av växthusgaser från sjötransportsektorn har ökat globalt under de senaste åren, men utsläppen från EU:s fiskeflotta har minskat med upp till 50 % (5

6

7

| 3.3 | För att kunna bedöma de framsteg som gjorts när det gäller att minska koldioxidutsläppen från fiskeflottan anser EESK att det är viktigt att fastställa ett referensår som inte missgynnar branschen, lyfter fram dess ansträngningar och fortsätter att stimulera fiskerinäringen att verka för ett neutralt koldioxidavtryck. Kommittén erkänner de framsteg som EU:s fiskeflotta gjort på vägen mot klimatneutralitet sedan 1990. Om man fastställer 2005 eller 2008 som referensår för utsläppsminskningarna inom fiskerinäringen skulle detta enligt kommitténs uppfattning innebära att man inte erkänner de framsteg som gjorts och det skulle även missgynna fiskerinäringen med tanke på dess särdrag och begränsningar. |
| --- | --- |

3.3

För att kunna bedöma de framsteg som gjorts när det gäller att minska koldioxidutsläppen från fiskeflottan anser EESK att det är viktigt att fastställa ett referensår som inte missgynnar branschen, lyfter fram dess ansträngningar och fortsätter att stimulera fiskerinäringen att verka för ett neutralt koldioxidavtryck. Kommittén erkänner de framsteg som EU:s fiskeflotta gjort på vägen mot klimatneutralitet sedan 1990. Om man fastställer 2005 eller 2008 som referensår för utsläppsminskningarna inom fiskerinäringen skulle detta enligt kommitténs uppfattning innebära att man inte erkänner de framsteg som gjorts och det skulle även missgynna fiskerinäringen med tanke på dess särdrag och begränsningar.

Övergång till förnybara energikällor och energikällor med inga eller låga koldioxidutsläpp

Övergång till förnybara energikällor och energikällor med inga eller låga koldioxidutsläpp

| 3.4 | Fiskerinäringen är helt beroende av fossila bränslen, vilket innebär att alla lösningar måste övervägas på medellång till lång sikt. Med tanke på behovet av att bekämpa klimatförändringarna och dra nytta av den tekniska utvecklingen på andra områden måste dock arbetet med att hitta lösningar för fiskerinäringen påbörjas utan dröjsmål samtidigt som det införs en krisfond för att påskynda utfasningen av fossila bränslen. |
| --- | --- |

3.4

Fiskerinäringen är helt beroende av fossila bränslen, vilket innebär att alla lösningar måste övervägas på medellång till lång sikt. Med tanke på behovet av att bekämpa klimatförändringarna och dra nytta av den tekniska utvecklingen på andra områden måste dock arbetet med att hitta lösningar för fiskerinäringen påbörjas utan dröjsmål samtidigt som det införs en krisfond för att påskynda utfasningen av fossila bränslen.

| 3.5 | Som mer realistiska åtgärder på kort sikt föreslår EESK att man eftersträvar kombinerade lösningar, till exempel att man börjar använda sig av hybridmotorer och befintlig teknik för förnybar energi (solenergi, vindkraft, el) som ett komplement till avancerade alternativa bränslen (som inte framställs av livsmedels- och fodergrödor). |
| --- | --- |

3.5

Som mer realistiska åtgärder på kort sikt föreslår EESK att man eftersträvar kombinerade lösningar, till exempel att man börjar använda sig av hybridmotorer och befintlig teknik för förnybar energi (solenergi, vindkraft, el) som ett komplement till avancerade alternativa bränslen (som inte framställs av livsmedels- och fodergrödor).

| 3.6 | Kommittén vill särskilt understryka betydelsen av förnybara koldioxidsnåla bränslen eftersom de är kompatibla med konventionella förbränningsmotorer och med befintliga försörjnings- och produktionssystem. Dessutom kan distributionen ske via befintliga industrianläggningar såsom raffinaderier. Denna typ av bränsle ökar också EU:s oberoende på energiområdet, eftersom råvaror från EU används för dess produktion till skillnad från den olja eller de mineraler som krävs för att tillverka batterier. Dessa bränslen innebär också stora möjligheter till nya arbetstillfällen och industriellt välstånd och kan spela en avgörande roll när det gäller att få fart på ekonomin inom EU. Man bör dock hålla i minnet att förnybara koldioxidsnåla bränslen i dag är dyrare än dieselbrännolja, och tillgången på dem är fortfarande mycket begränsad. |
| --- | --- |

3.6

Kommittén vill särskilt understryka betydelsen av förnybara koldioxidsnåla bränslen eftersom de är kompatibla med konventionella förbränningsmotorer och med befintliga försörjnings- och produktionssystem. Dessutom kan distributionen ske via befintliga industrianläggningar såsom raffinaderier. Denna typ av bränsle ökar också EU:s oberoende på energiområdet, eftersom råvaror från EU används för dess produktion till skillnad från den olja eller de mineraler som krävs för att tillverka batterier. Dessa bränslen innebär också stora möjligheter till nya arbetstillfällen och industriellt välstånd och kan spela en avgörande roll när det gäller att få fart på ekonomin inom EU. Man bör dock hålla i minnet att förnybara koldioxidsnåla bränslen i dag är dyrare än dieselbrännolja, och tillgången på dem är fortfarande mycket begränsad.

| 3.7 | EESK betonar att vissa nya alternativa framdrivningskällor, till exempel el, blev dyrare före Rysslands oprovocerade invasion av Ukraina. EU måste därför ha i åtanke att omställningen från fossila bränslen till andra förnybara energikällor inte alltid kommer att leda till lägre kostnader. |
| --- | --- |

3.7

EESK betonar att vissa nya alternativa framdrivningskällor, till exempel el, blev dyrare före Rysslands oprovocerade invasion av Ukraina. EU måste därför ha i åtanke att omställningen från fossila bränslen till andra förnybara energikällor inte alltid kommer att leda till lägre kostnader.

Behovet av att renovera flottan och lämpliga finansieringsmekanismer

Behovet av att renovera flottan och lämpliga finansieringsmekanismer

| 3.8 | Förutom att vi behöver täppa till kunskapsluckor avseende teknik och innovation är det viktigt att beakta en annan faktor som begränsar möjligheterna att anpassa fiskeflottan, nämligen att fartygen i genomsnitt är över 30 år gamla. Detta gör att rederierna måste välja bort merparten av alla tänkbara investeringsalternativ när fartygsflottan ska uppgraderas. Det räcker inte att enbart byta ut motorerna på så gamla fartyg och detta skulle inte heller vara genomförbart. Det krävs därför en plan för renovering av EU:s fiskeflotta som gör det möjligt att fullborda processen med ett hållbart fiske med moderna fartyg från 2000-talet. Denna strategi skulle också bidra till att förbättra fiskeflottans socioekonomiska framtidsutsikter. |
| --- | --- |

3.8

Förutom att vi behöver täppa till kunskapsluckor avseende teknik och innovation är det viktigt att beakta en annan faktor som begränsar möjligheterna att anpassa fiskeflottan, nämligen att fartygen i genomsnitt är över 30 år gamla. Detta gör att rederierna måste välja bort merparten av alla tänkbara investeringsalternativ när fartygsflottan ska uppgraderas. Det räcker inte att enbart byta ut motorerna på så gamla fartyg och detta skulle inte heller vara genomförbart. Det krävs därför en plan för renovering av EU:s fiskeflotta som gör det möjligt att fullborda processen med ett hållbart fiske med moderna fartyg från 2000-talet. Denna strategi skulle också bidra till att förbättra fiskeflottans socioekonomiska framtidsutsikter.

| 3.9 | Vi välkomnar kommissionens förslag att utarbeta en särskild vägledning och databas om EU:s fonder och finansieringsinstrument för energiomställningen. För närvarande saknar dock EU:s ramprogram för forskning och innovation Horisont Europa en särskild ansökningsomgång för fiskerinäringen. Finansieringsmöjligheterna inom ramen för den nya Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden är dessutom mycket begränsade, eftersom fonden endast ger ett lågt procentuellt stöd till investeringar i fiskeflottan och stödet är beroende av fartygens storlek (finansieringen av utbyte av motorer är exempelvis begränsad till fartyg under 24 meter). Dessutom är finansieringen starkt beroende av faktorer såsom flottans jämvikt, avsaknaden av allvarliga överträdelser och fångstkapacitet och dessvärre saknas ofta dessa uppgifter. Mot bakgrund av ovanstående resonemang anser EESK det vara nödvändigt att det inrättas en särskild fond med särskilda kreditfaciliteter för att uppgradera och renovera fiskeflottan. |
| --- | --- |

3.9

Vi välkomnar kommissionens förslag att utarbeta en särskild vägledning och databas om EU:s fonder och finansieringsinstrument för energiomställningen. För närvarande saknar dock EU:s ramprogram för forskning och innovation Horisont Europa en särskild ansökningsomgång för fiskerinäringen. Finansieringsmöjligheterna inom ramen för den nya Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden är dessutom mycket begränsade, eftersom fonden endast ger ett lågt procentuellt stöd till investeringar i fiskeflottan och stödet är beroende av fartygens storlek (finansieringen av utbyte av motorer är exempelvis begränsad till fartyg under 24 meter). Dessutom är finansieringen starkt beroende av faktorer såsom flottans jämvikt, avsaknaden av allvarliga överträdelser och fångstkapacitet och dessvärre saknas ofta dessa uppgifter. Mot bakgrund av ovanstående resonemang anser EESK det vara nödvändigt att det inrättas en särskild fond med särskilda kreditfaciliteter för att uppgradera och renovera fiskeflottan.

Hinder för energiomställningen

Hinder för energiomställningen

| 3.10 | Alternativa energikällor kräver rent generellt större utrymme och utgör ytterligare en fara för säkerheten ombord. Till skillnad från sjöfartsindustrin måste fiskerinäringen dock hantera kapacitetsbegränsningar i EU när det gäller bruttotonnage (utrymme), vilket gör det ännu svårare för fartyg att installera ny teknik och genomföra investeringar. I detta avseende bör det noteras att det är ännu svårare att tillämpa viss teknik för minskade koldioxidutsläpp på fartyg för småskaligt fiske. |
| --- | --- |

3.10

Alternativa energikällor kräver rent generellt större utrymme och utgör ytterligare en fara för säkerheten ombord. Till skillnad från sjöfartsindustrin måste fiskerinäringen dock hantera kapacitetsbegränsningar i EU när det gäller bruttotonnage (utrymme), vilket gör det ännu svårare för fartyg att installera ny teknik och genomföra investeringar. I detta avseende bör det noteras att det är ännu svårare att tillämpa viss teknik för minskade koldioxidutsläpp på fartyg för småskaligt fiske.

| 3.11 | EESK betonar att den bristfälliga definitionen av begreppet fiskekapacitet i den gemensamma fiskeripolitiken inte bara gör det svårare att uppgradera flottan med hjälp av ny teknik rent generellt utan försvårar också arbetet med att förbättra arbetsvillkoren och säkerheten ombord. Det utrymme ombord som är avsett för kök, hytter, toaletter samt för vila och rekreation, och som inte har något att göra med kapaciteten för fångst och lagring av fisk, tas nu med i beräkningarna av fartygets fiskekapacitet. Den gemensamma fiskeripolitiken strider klart mot de krav som fastställs i arbetsmarknadslagstiftningen (8), såsom ILO:s konvention C188 om arbete ombord på fiskefartyg. |
| --- | --- |

3.11

EESK betonar att den bristfälliga definitionen av begreppet fiskekapacitet i den gemensamma fiskeripolitiken inte bara gör det svårare att uppgradera flottan med hjälp av ny teknik rent generellt utan försvårar också arbetet med att förbättra arbetsvillkoren och säkerheten ombord. Det utrymme ombord som är avsett för kök, hytter, toaletter samt för vila och rekreation, och som inte har något att göra med kapaciteten för fångst och lagring av fisk, tas nu med i beräkningarna av fartygets fiskekapacitet. Den gemensamma fiskeripolitiken strider klart mot de krav som fastställs i arbetsmarknadslagstiftningen (8

| 3.12 | I strategin för energiomställningen bör hänsyn tas till dessa faktorer. Åtgärderna avseende fiskekapacitet bör således ses över, så att man kan införa ny teknik och uppgradera fiskeflottan. Man skulle kunna använda sig av begreppet ”nettotonnage” eller av de metoder som används i Norge och Island, där beräkningarna inte omfattar de delar av fartyget som är avsedda för vila och rekreation för arbetstagarna i förhållande till faktorer såsom tilldelad kvot eller fartygsstorlek. Denna översyn skulle också göra det lättare att förbättra boendet ombord och göra fiskerinäringen mer attraktiv för unga arbetstagare, så att man kan komma till rätta med generationsklyftan och underlätta för kvinnor att arbeta i fiskeribranschen. |
| --- | --- |

3.12

I strategin för energiomställningen bör hänsyn tas till dessa faktorer. Åtgärderna avseende fiskekapacitet bör således ses över, så att man kan införa ny teknik och uppgradera fiskeflottan. Man skulle kunna använda sig av begreppet ”nettotonnage” eller av de metoder som används i Norge och Island, där beräkningarna inte omfattar de delar av fartyget som är avsedda för vila och rekreation för arbetstagarna i förhållande till faktorer såsom tilldelad kvot eller fartygsstorlek. Denna översyn skulle också göra det lättare att förbättra boendet ombord och göra fiskerinäringen mer attraktiv för unga arbetstagare, så att man kan komma till rätta med generationsklyftan och underlätta för kvinnor att arbeta i fiskeribranschen.

Beskattning av traditionella bränslen

Beskattning av traditionella bränslen

| 3.13 | Eftersom det innebär en ekonomisk risk för skeppsredarna i EU att bygga nya fartyg efterlyser EESK en politik som skapar rättssäkerhet för rederierna. Det är därför viktigt att införa ett moratorium för nya skatter på traditionellt bränsle (diesel) för fiskefartyg så länge som ny framdrivnings- och bränsleteknik inte är kommersiellt tillgänglig och de rättsliga ramarna för att kunna genomföra nödvändiga renoveringar inte har införts fullt ut. Motsatsen skulle endast missgynna branschen. |
| --- | --- |

3.13

Eftersom det innebär en ekonomisk risk för skeppsredarna i EU att bygga nya fartyg efterlyser EESK en politik som skapar rättssäkerhet för rederierna. Det är därför viktigt att införa ett moratorium för nya skatter på traditionellt bränsle (diesel) för fiskefartyg så länge som ny framdrivnings- och bränsleteknik inte är kommersiellt tillgänglig och de rättsliga ramarna för att kunna genomföra nödvändiga renoveringar inte har införts fullt ut. Motsatsen skulle endast missgynna branschen.

Energiomställningspartnerskapet för EU:s fiske och vattenbruk

Energiomställningspartnerskapet för EU:s fiske och vattenbruk

| 3.14 | Branschen saknar riktlinjer, för såväl teknikleverantörer som beslutsfattare, om hur man ska gå till väga för att fasa ut fossila bränslen. Kommittén välkomnar därför kommissionens initiativ att inrätta en expertgrupp som ska ge råd om olika tillgängliga alternativ, den framtida utvecklingen, marknadsutvecklingen osv. Det är särskilt viktigt att fastställa vilken teknik som fungerar bäst för olika flottsegment och i olika regioner eftersom det kan bli nödvändigt att kombinera olika energikällor. Man bör också genomföra informations- och upplysningskampanjer för den havsrelaterade näringslivskedjan som incitament för en utfasning av fossila bränslen. |
| --- | --- |

3.14

Branschen saknar riktlinjer, för såväl teknikleverantörer som beslutsfattare, om hur man ska gå till väga för att fasa ut fossila bränslen. Kommittén välkomnar därför kommissionens initiativ att inrätta en expertgrupp som ska ge råd om olika tillgängliga alternativ, den framtida utvecklingen, marknadsutvecklingen osv. Det är särskilt viktigt att fastställa vilken teknik som fungerar bäst för olika flottsegment och i olika regioner eftersom det kan bli nödvändigt att kombinera olika energikällor. Man bör också genomföra informations- och upplysningskampanjer för den havsrelaterade näringslivskedjan som incitament för en utfasning av fossila bränslen.

Den blå ekonomin

Den blå ekonomin

| 3.15 | Den blå ekonomin omfattar all ekonomisk verksamhet som är beroende av havet. De olika sektorer som ingår i den blå ekonomin är beroende av varandra (fiskeri, bioteknik, sjöfart, sjötransport, vattenbruk, varvsnäring, försörjningskedjor, logistik och transport) eftersom de bygger på gemensamma befogenheter och delad infrastruktur (hamnar, logistiknät och eldistribution) och på en hållbar användning av marina resurser. Det är viktigt att tillämpa en helhetsstrategi för minskade koldioxidutsläpp och få till stånd samordningsvinster mellan de olika länkarna i kedjan. Det är också viktigt att det finns tillräckligt med personal som har rätt kompetens för att formge, bygga och manövrera moderna fartyg och det är absolut nödvändigt att branschen uppfattas som attraktiv för kvalificerade arbetstagare. |
| --- | --- |

3.15

Den blå ekonomin omfattar all ekonomisk verksamhet som är beroende av havet. De olika sektorer som ingår i den blå ekonomin är beroende av varandra (fiskeri, bioteknik, sjöfart, sjötransport, vattenbruk, varvsnäring, försörjningskedjor, logistik och transport) eftersom de bygger på gemensamma befogenheter och delad infrastruktur (hamnar, logistiknät och eldistribution) och på en hållbar användning av marina resurser. Det är viktigt att tillämpa en helhetsstrategi för minskade koldioxidutsläpp och få till stånd samordningsvinster mellan de olika länkarna i kedjan. Det är också viktigt att det finns tillräckligt med personal som har rätt kompetens för att formge, bygga och manövrera moderna fartyg och det är absolut nödvändigt att branschen uppfattas som attraktiv för kvalificerade arbetstagare.

4.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

Avancerade bränslen

Avancerade bränslen

| 4.1 | EESK framhåller den potential som avancerade bränslen som inte framställs av livsmedels- och fodergrödor har för den cirkulära ekonomin, kampen mot avfolkningen av kustlandsbygden och, naturligtvis, när det gäller att öka EU:s oberoende på energiområdet. I linje med EU:s mål om koldioxidneutralitet kan nettoutsläppen av koldioxid från sådana alternativa bränslen vid förbränning i motorer minska till noll om de framställs med el från förnybara energikällor. |
| --- | --- |

4.1

EESK framhåller den potential som avancerade bränslen som inte framställs av livsmedels- och fodergrödor har för den cirkulära ekonomin, kampen mot avfolkningen av kustlandsbygden och, naturligtvis, när det gäller att öka EU:s oberoende på energiområdet. I linje med EU:s mål om koldioxidneutralitet kan nettoutsläppen av koldioxid från sådana alternativa bränslen vid förbränning i motorer minska till noll om de framställs med el från förnybara energikällor.

| 4.2 | Av olika skäl begränsar kommissionen användningen av växtbaserade biobränslen, vilket EESK har välkomnat i flera yttranden. Det finns dock ingen tydlig strategi för utveckling och införande av alternativa bränslen, vilket är av vikt för inte bara fiskerinäringen utan även andra näringar. Det saknas också en prioritering av vilka av de sektorer där det är svårt att fasa ut fossila bränslen (varav fiskerinäringen är en) som bör ha prioriterad tillgång till sådana bränslen. Detta komplicerar fiskerinäringens ansträngningar att så mycket som möjligt påskynda utfasningen av fossila bränslen. EESK påpekar att förnybara koldioxidsnåla bränslen är ett förnuftigt val på vägen mot att fasa ut fossila bränslen i sektorer som är svåra att elektrifiera, såsom fiskerinäringen. Avancerade alternativa bränslen som inte framställs av livsmedels- och fodergrödor kommer att vara dyrare eftersom det kommer att råda brist på denna typ av bränsle och eftersom tekniken kommer att vara mer krävande. Prisskillnaden mellan fossila och alternativa bränslen måste därför minska och priset på renare bränslen måste bli mer överkomligt och tillgängligt för alla, vilket kommittén tidigare framhållit (9). |
| --- | --- |

4.2

Av olika skäl begränsar kommissionen användningen av växtbaserade biobränslen, vilket EESK har välkomnat i flera yttranden. Det finns dock ingen tydlig strategi för utveckling och införande av alternativa bränslen, vilket är av vikt för inte bara fiskerinäringen utan även andra näringar. Det saknas också en prioritering av vilka av de sektorer där det är svårt att fasa ut fossila bränslen (varav fiskerinäringen är en) som bör ha prioriterad tillgång till sådana bränslen. Detta komplicerar fiskerinäringens ansträngningar att så mycket som möjligt påskynda utfasningen av fossila bränslen. EESK påpekar att förnybara koldioxidsnåla bränslen är ett förnuftigt val på vägen mot att fasa ut fossila bränslen i sektorer som är svåra att elektrifiera, såsom fiskerinäringen. Avancerade alternativa bränslen som inte framställs av livsmedels- och fodergrödor kommer att vara dyrare eftersom det kommer att råda brist på denna typ av bränsle och eftersom tekniken kommer att vara mer krävande. Prisskillnaden mellan fossila och alternativa bränslen måste därför minska och priset på renare bränslen måste bli mer överkomligt och tillgängligt för alla, vilket kommittén tidigare framhållit (9

| 4.3 | Kommittén betonar att den biodiesel som finns tillgänglig i dag kommer från grödor (palmolja, raps, sojabönor och solrosor) och kan inte bidra till en fullständig utfasning av fossila bränslen, eftersom det saknas tillräckligt med råvaror. Lösningen (som ännu inte blivit verklighet) skulle kunna vara att blanda den dieselolja som finns i dag med ökande mängder elektrodiesel, ett syntetiskt bränsle tillverkat av grön vätgas från elektrolys och avskild koldioxid. Dessa e-bränslen framställs av koldioxid som tidigare har avskilts från atmosfären eller från industriprocesser som producerar koldioxid innan den släpps ut. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén betonar att den biodiesel som finns tillgänglig i dag kommer från grödor (palmolja, raps, sojabönor och solrosor) och kan inte bidra till en fullständig utfasning av fossila bränslen, eftersom det saknas tillräckligt med råvaror. Lösningen (som ännu inte blivit verklighet) skulle kunna vara att blanda den dieselolja som finns i dag med ökande mängder elektrodiesel, ett syntetiskt bränsle tillverkat av grön vätgas från elektrolys och avskild koldioxid. Dessa e-bränslen framställs av koldioxid som tidigare har avskilts från atmosfären eller från industriprocesser som producerar koldioxid innan den släpps ut.

| 4.4 | Inledningsvis kommer hållbara avancerade bränslen inte att kunna produceras i tillräckliga mängder för att tillgodose efterfrågan inom fiskerinäringen. Uppskattningsvis 50 miljoner ton kommer att produceras globalt 2050 (förbrukningen för sjötransporter uppgår nu till cirka 300 miljoner ton och till cirka 900 miljoner ton för tunga vägtransporter). Vid den tidpunkten förväntas dock alla lastbilar vara elektrifierade, vilket innebär att hela produktionen skulle kunna användas inom sjöfarten År 2020 förbrukade fiskerinäringen inom EU cirka 1 900 miljoner liter marin dieselbrännolja. Politiska beslut måste fattas för att säkerställa att en sådan prioritering sker. |
| --- | --- |

4.4

Inledningsvis kommer hållbara avancerade bränslen inte att kunna produceras i tillräckliga mängder för att tillgodose efterfrågan inom fiskerinäringen. Uppskattningsvis 50 miljoner ton kommer att produceras globalt 2050 (förbrukningen för sjötransporter uppgår nu till cirka 300 miljoner ton och till cirka 900 miljoner ton för tunga vägtransporter). Vid den tidpunkten förväntas dock alla lastbilar vara elektrifierade, vilket innebär att hela produktionen skulle kunna användas inom sjöfarten År 2020 förbrukade fiskerinäringen inom EU cirka 1 900 miljoner liter marin dieselbrännolja. Politiska beslut måste fattas för att säkerställa att en sådan prioritering sker.

| 4.5 | Vi efterlyser därför påskyndad utveckling och produktion av avancerade bränslen som inte framställs av livsmedels- och fodergrödor (10) och ett tydligt politiskt beslut som ger fiskefartyg prioriterad tillgång till dessa avancerade bränslen till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

4.5

Vi efterlyser därför påskyndad utveckling och produktion av avancerade bränslen som inte framställs av livsmedels- och fodergrödor (10

Alternativ till utfasning av fossila bränslen: alternativa framdrivningssystem

Alternativ till utfasning av fossila bränslen: alternativa framdrivningssystem

| 4.6 | Olika initiativ på energiområdet har utvecklats runt om i världen. De allra flesta initiativ är dock pilotprojekt som fortfarande kännetecknas av ett antal utmaningar när det gäller möjligheterna till installation och användning inom fiskerinäringen. En annan utmaning som vi måste ta oss an handlar om behovet av att utveckla infrastruktur i EU och i fiskehamnar i tredjeländer så att fiskefartyg kan laddas på samma sätt som fordon på land. I detta avseende välkomnar EESK de pilotprojekt för havsbaserad laddning som inletts och där man använder sig av bojar eller vindkraftsparker till havs (11). På så sätt kommer ett el- eller hybridfartyg att kunna ladda sina batterier utan att behöva anlöpa någon hamn. |
| --- | --- |

4.6

Olika initiativ på energiområdet har utvecklats runt om i världen. De allra flesta initiativ är dock pilotprojekt som fortfarande kännetecknas av ett antal utmaningar när det gäller möjligheterna till installation och användning inom fiskerinäringen. En annan utmaning som vi måste ta oss an handlar om behovet av att utveckla infrastruktur i EU och i fiskehamnar i tredjeländer så att fiskefartyg kan laddas på samma sätt som fordon på land. I detta avseende välkomnar EESK de pilotprojekt för havsbaserad laddning som inletts och där man använder sig av bojar eller vindkraftsparker till havs (11

| 4.7 | Flytande naturgas (LNG) som marint bränsle är redan verklighet eftersom den produceras och har en etablerad infrastruktur, särskilt i EU. En nyligen genomförd studie (12) visar dock att även om motorer för flytande naturgas släpper ut 25 % mindre koldioxid än diesel per motorenhet, består denna gas till stor del av metan, vars växthuseffekt är mycket högre än den för koldioxid. Studien visar att fördelarna med att använda flytande naturgas för att minska utsläppen av växthusgaser endast uppgår till 15 % under en period på hundra år. Flytande naturgas är därför ett viktigt steg i rätt riktning, men kan inte betraktas som en definitiv lösning på lång sikt. Dessutom måste flytande naturgas blandas med biometan och e-metan, som är knappa och dyra bränslen. Tankarna är tre gånger större än normalt och installeras på fartygens däck, vilket orsakar kapacitets- och säkerhetsproblem. |
| --- | --- |

4.7

Flytande naturgas (LNG) som marint bränsle är redan verklighet eftersom den produceras och har en etablerad infrastruktur, särskilt i EU. En nyligen genomförd studie (12

| 4.8 | EESK vill även framhålla vikten av ammoniak i arbetet med att minska koldioxidutsläppen även om inte heller detta är ett hållbart bränslealternativ. Kylning med hjälp av ammoniak används i stor utsträckning på stora fiskefartyg, särskilt fartyg som fryser eller bearbetar sina fångster ombord. Denna energikälla är miljövänlig eftersom den inte har någon känd inverkan på ozonskiktet. Det rör sig dock om en gas och det är därför viktigt att förbättra fiskefartygens säkerhet och förhindra läckage. |
| --- | --- |

4.8

EESK vill även framhålla vikten av ammoniak i arbetet med att minska koldioxidutsläppen även om inte heller detta är ett hållbart bränslealternativ. Kylning med hjälp av ammoniak används i stor utsträckning på stora fiskefartyg, särskilt fartyg som fryser eller bearbetar sina fångster ombord. Denna energikälla är miljövänlig eftersom den inte har någon känd inverkan på ozonskiktet. Det rör sig dock om en gas och det är därför viktigt att förbättra fiskefartygens säkerhet och förhindra läckage.

| 4.9 | Vätgas tycks inte heller vara ett lönsamt alternativ för fiskerinäringen och kan också vara svår att hantera ombord på handelsfartyg. Det främsta skälet till detta är att det krävs lagringstankar som är fyra gånger större än tankarna för fossila bränslen. Bränslecellsmotorer som drivs av vätgas förtjänar dock ett särskilt omnämnande. Detta är en elektrokemisk anordning som direkt omvandlar kemisk energi till elektrisk energi. Den elektrokemiska process som äger rum är mycket effektiv och har minimal miljöpåverkan, särskilt om elektrolysen (som kräver energi) sker med hjälp av solenergi eller vindkraft. Kommittén anser att det vore intressant att analysera möjligheterna att utveckla denna teknik för fiskefartyg och även se närmare på hur den kan användas som reservkraft ombord. |
| --- | --- |

4.9

Vätgas tycks inte heller vara ett lönsamt alternativ för fiskerinäringen och kan också vara svår att hantera ombord på handelsfartyg. Det främsta skälet till detta är att det krävs lagringstankar som är fyra gånger större än tankarna för fossila bränslen. Bränslecellsmotorer som drivs av vätgas förtjänar dock ett särskilt omnämnande. Detta är en elektrokemisk anordning som direkt omvandlar kemisk energi till elektrisk energi. Den elektrokemiska process som äger rum är mycket effektiv och har minimal miljöpåverkan, särskilt om elektrolysen (som kräver energi) sker med hjälp av solenergi eller vindkraft. Kommittén anser att det vore intressant att analysera möjligheterna att utveckla denna teknik för fiskefartyg och även se närmare på hur den kan användas som reservkraft ombord.

| 4.10 | När det gäller nybyggda fartyg anser vi att man bör utforska och genomföra tekniska lösningar som kan tillämpas på handelsfartyg. Metanol tycks till exempel kunna användas i dubbelbränslemotorer genom att man tillsätter metanolblandningar till dieselbrännolja så snart som grön metanol finns tillgänglig. Det finns även annan teknik och andra förbättringsområden som skulle kunna fungera, såsom segelstödda fiskefartyg, förbättrad hydrodynamik och förbättrade energisystem, till exempel genom att man övergår från mekaniska/hydrauliska mekanismer till elektriska mekanismer. Man kan också välja lätta konstruktionsmaterial (till exempel tråldörrar som inte är av metall). |
| --- | --- |

4.10

När det gäller nybyggda fartyg anser vi att man bör utforska och genomföra tekniska lösningar som kan tillämpas på handelsfartyg. Metanol tycks till exempel kunna användas i dubbelbränslemotorer genom att man tillsätter metanolblandningar till dieselbrännolja så snart som grön metanol finns tillgänglig. Det finns även annan teknik och andra förbättringsområden som skulle kunna fungera, såsom segelstödda fiskefartyg, förbättrad hydrodynamik och förbättrade energisystem, till exempel genom att man övergår från mekaniska/hydrauliska mekanismer till elektriska mekanismer. Man kan också välja lätta konstruktionsmaterial (till exempel tråldörrar som inte är av metall).

| 4.11 | Det bör också betonas att fiskerinäringen i årtionden har samarbetat med forskarvärlden för att förbättra fiskeredskapens utformning och effektivitet. Stora tekniska framsteg har redan gjorts och man har utvecklat många innovativa fiskemetoder som lett till ökad selektivitet, minskad kontakt med havsbotten, minskat motstånd under navigeringen samt minskad bränsleanvändning. (13) Ett exempel på innovativa redskap är semipelagiska tråldörrar som kan undvika kontakt med havsbotten genom att man trålar 2–5 meter från botten. Denna teknik har en betydligt mindre inverkan på bentiska ekosystem och leder till mindre oavsiktlig fångst. Denna nya teknik minskar också bränsleförbrukningen och därmed föroreningarna och utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

4.11

Det bör också betonas att fiskerinäringen i årtionden har samarbetat med forskarvärlden för att förbättra fiskeredskapens utformning och effektivitet. Stora tekniska framsteg har redan gjorts och man har utvecklat många innovativa fiskemetoder som lett till ökad selektivitet, minskad kontakt med havsbotten, minskat motstånd under navigeringen samt minskad bränsleanvändning. (13

| 4.12 | EESK påminner om att en minskning av fiskerinäringens ekologiska fotavtryck inte bara beror på åtgärder som hänger samman med fartygens framdrivningsteknik. I detta syfte bör EU investera i nya kommersiella användningsområden för fisk och skaldjur (läkemedel, kosmetika osv.) för att dra maximal nytta av fångsten. EU bör också på en och samma gång uppmuntra företag att köpa återvinningsbart material, främja initiativ inom ramen för den cirkulära ekonomin för ökad avfallsåtervinning ombord och finansiera program för insamling av marint avfall såsom ”Fishing for Litter” (14). Det förbättrade tillståndet för fiskbestånden har också lett till minskat fiske, vilket inneburit kortare fisketider och minskad bränsleförbrukning. På samma sätt kan utsläppen minska genom att man optimerar såväl förvaltningen av och logistiken för fiskeflottan (vilket kan minska växthusgasutsläppen med 5–50 %) som fisketurernas längd (vilket kan minska växthusgasutsläppen med 1–10 %). (15) |
| --- | --- |

4.12

EESK påminner om att en minskning av fiskerinäringens ekologiska fotavtryck inte bara beror på åtgärder som hänger samman med fartygens framdrivningsteknik. I detta syfte bör EU investera i nya kommersiella användningsområden för fisk och skaldjur (läkemedel, kosmetika osv.) för att dra maximal nytta av fångsten. EU bör också på en och samma gång uppmuntra företag att köpa återvinningsbart material, främja initiativ inom ramen för den cirkulära ekonomin för ökad avfallsåtervinning ombord och finansiera program för insamling av marint avfall såsom ”Fishing for Litter” (14

15

| 4.13 | Kommittén noterar att viss ny teknik ger fiskefartygen begränsad räckvidd. Dagens eldrivna prototyper kan till exempel endast användas för transporter upp till 5–6 timmar, vilket inte är tillräckligt för en hel arbetsdag ombord på ett fiskefartyg (som kan vara mellan 12 och 14 timmar), för att inte nämna fisketurer som kan vara i flera veckor. Det är också viktigt att förbättra fartygens utformning och effektivitet. |
| --- | --- |

4.13

Kommittén noterar att viss ny teknik ger fiskefartygen begränsad räckvidd. Dagens eldrivna prototyper kan till exempel endast användas för transporter upp till 5–6 timmar, vilket inte är tillräckligt för en hel arbetsdag ombord på ett fiskefartyg (som kan vara mellan 12 och 14 timmar), för att inte nämna fisketurer som kan vara i flera veckor. Det är också viktigt att förbättra fartygens utformning och effektivitet.

5.   
  ”Fiskarnas vänner” – en framtidsvision för en hållbar fiskerinäring inom EU

”Fiskarnas vänner” – en framtidsvision för en hållbar fiskerinäring inom EU

| 5.1 | Under de senaste åren har EESK tagit fram strategiska framtidsvisioner på flera områden: en heltäckande livsmedelspolitik (16), en hållbar landsbygds- och stadsutveckling (17) och en välfärdsekonomi (18). Det är nu hög tid för kommittén att även utarbeta en långsiktig övergripande framtidsvision för en hållbar fiskerinäring i EU – en vision som vid sidan av övriga åtgärder på områdena biologisk mångfald, hållbar livsmedelspolitik, hälsa och välbefinnande, goda arbetsvillkor, hållbar landsbygds- och stadsutveckling och strategiskt oberoende bör innebära att EU åläggs att fasa ut fossila bränslen inom fiskerinäringen för att säkerställa den ekonomiska lönsamhet som krävs för att genomföra den europeiska gröna given och Agenda 2030. I linje med initiativet för en blå omställning i FAO:s strategi och med hänsyn till att EESK på ett mer övergripande plan efterlyser en europeisk blå ny giv betonar kommittén behovet av att fiskeri- och vattenbrukssektorn på ett hållbart sätt bidrar till hälsosamma och näringsrika kostvanor till överkomliga priser för alla. Slutmålet bör vara att minska EU-marknadens beroende av importerad fisk. |
| --- | --- |

5.1

Under de senaste åren har EESK tagit fram strategiska framtidsvisioner på flera områden: en heltäckande livsmedelspolitik (16

17

18

| 5.2 | EESK anser dessutom att detta förberedande yttrande är ett utmärkt tillfälle att betrakta problemet med minskade koldioxidutsläpp i ett bredare perspektiv. En övergripande strategi för en hållbar fiskerinäring bör tillämpas på följande sex områden: |
| --- | --- |

5.2

EESK anser dessutom att detta förberedande yttrande är ett utmärkt tillfälle att betrakta problemet med minskade koldioxidutsläpp i ett bredare perspektiv. En övergripande strategi för en hållbar fiskerinäring bör tillämpas på följande sex områden:

5.2.1   Biologisk mångfald

Biologisk mångfald

I linje med mål 14 för hållbar utveckling (Hav och marina resurser) och med hänsyn till det historiska COP15-avtalet om biologisk mångfald (19) framhåller kommittén på nytt sitt orubbliga engagemang för att bevara sunda och produktiva fiskbestånd och att främja andra aspekter som rör biologisk mångfald i fiskerinäringen. Alla arter som exploateras kommersiellt bör uppnå maximal hållbar avkastning (MSY) eller högre nivåer snarast möjligt så att den ekonomiska lönsamheten för de olika fiskeflottorna kan upprätthållas på lång sikt. I detta avseende bör de forskare som bedömer utvärderingar av Internationella havsforskningsrådet (Ices) samt vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) tilldelas de resurser som krävs för att de ska kunna ta fram de data som saknas. Om det saknas tillräckliga vetenskapliga data ska försiktighetsprincipen tillämpas systematiskt på förvaltningen av fiskbestånden, även om det leder till minskade fångster när detta rekommenderas av forskarna. Vid behov ska systemen för skrotning som beviljas tillräckliga budgetmedel för att anpassa flottans storlek till tillgängliga fiskbestånd även omfatta omskolningsmöjligheter för besättningsmedlemmar.

19

5.2.2   Utfasning av fossila bränslen

Utfasning av fossila bränslen

EU:s fiskerinäring bör åta sig att uppnå koldioxidneutralitet fram till 2050 genom att man uppnår de mål för energiomställningen som fastställts av EU med hjälp av innovation och teknik. En omfattande studie av den tekniska utvecklingen och av tillgänglig teknik är ett första steg på vägen mot att hitta skräddarsydda lösningar för de olika flottsegmenten (i stället för en enda lösning som ska passa alla).

5.2.3   Skälig ersättning, säkerhet och arbetsvillkor

Skälig ersättning, säkerhet och arbetsvillkor

Det är viktigt att fiskare får tillgång till de verktyg och den vägledning som krävs för att de ska kunna fokusera på den omställning som kommer äga rum inom kort. Stöd bör ges såväl under själva utfasningen av fossila bränslen som under en mer genomgripande strukturomvandling. Det är viktigt att ge högsta prioritet åt arbetet med att renovera fiskefartygen för att förbättra boendeförhållandena, levnadsvillkoren och säkerheten ombord, för att göra branschen mer attraktiv och på så sätt möjliggöra ett generationsskifte. Andra nödvändiga förbättringar i samband med utfasningen av fossila bränslen handlar om övergången till mer avancerade och effektiva framdrivningssystem och hjälpsystem samt användningen av moderna, energieffektiva och selektiva fiskeredskap som inte har en negativ – eller endast en försumbar – inverkan på ekosystemets hälsa och på den biologiska mångfalden rent generellt. Detta kräver en omfattande studie på EU-nivå av den teknik som finns tillgänglig för energiomställningen inom fiskeri- och vattenbrukssektorn som även bör innehålla en kostnads-nyttoanalys för varje flottsegment med beaktande av befintliga nationella särdrag. Omskolning och kompetenshöjning av arbetskraften är också av stor betydelse, så att arbetstagarna inom sjöfartsindustrin får utbildning och kan förbereda sig inför energiomställningen (i linje med den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft). Med tanke på den bekymmersamma ekonomiska situationen för fiskerinäringen i många delar av EU och de kontinuerliga nedskärningarna av antalet fiskefartyg bör man utarbeta strategiska planer och instrument för att förbättra branschens konkurrenskraft genom att man främjar dess utveckling och innovation, så att de som är beroende av fisket garanteras en skälig levnadsstandard.

5.2.4   Landsbygdsområden och avlägset belägna kustområden

Landsbygdsområden och avlägset belägna kustområden

Även om fiskerinäringen kan diversifiera och delvis ställa om sin verksamhet, exempelvis till fritidsfiske eller annan hållbar turismverksamhet, när den fysiska planeringen medger detta, går det inte att förneka att fiskerinäringen fortfarande är den huvudsakliga källan till sysselsättning och inkomst i många kustområden, inte bara för de personer som arbetar ombord på fartygen utan även för arbetstagare inom alla relaterade branscher och tjänster. Att upphöra med fisket skulle inte bara skapa ett samhälle på tillbakagång och leda till en gradvis avfolkning av dessa regioner, utan skulle också innebära en irreparabel förlust av det kulturarv som definierar och är av avgörande betydelse för själva kärnan i våra lokalsamhällen runt om i EU. Alla berörda aktörer måste arbeta för en mer positiv bild av fiskerinäringen. Dessutom kan vattenbruk i inlandet innebära nya ekonomiska möjligheter på landsbygden.

5.2.5   Hälsosamma och hållbara kostvanor

Hälsosamma och hållbara kostvanor

Fiskare tillhandahåller ett djurprotein som inte bara har ett av de lägsta koldioxidavtrycken utan också är mycket hälsosamt. Även om européernas nuvarande köttkonsumtionsmönster innebär att man bör prioritera kvalitet framför kvantitet, är detta inte fallet när det gäller konsumtionen av fisk, som i de flesta fall ligger under det rekommenderade kostintaget. De offentliga myndigheterna bör prioritera åtgärder för att främja konsumtion av fisk till överkomliga priser för hela befolkningen, till exempel genom incitament till ökad konsumtion av mindre kända arter. Fisk är en av hörnstenarna i en hälsosam och balanserad kost (20) och bör därför omfattas av sänkt moms.

20

5.2.6   Vattenbruk – Strategiskt oberoende och roll

Vattenbruk – Strategiskt oberoende och roll

EU importerar tre fjärdedelar av den fisk som konsumeras. Vid sidan av obalansen i utrikeshandeln innebär detta även problem på grund av att hälsoskyddsgarantierna inte är identiska för denna import eftersom den inte omfattas av bestämmelser om spårbarhet ”från nät till fat”. För att komma till rätta med detta problem bör EU med hjälp av bilaterala och multilaterala handelsinstrument endast importera fisk och skaldjur som uppfyller kraven på hållbarhet och som fångats i tredjeländer där hälsostandarden är likvärdig med EU:s, för att på så sätt säkerställa en rättvis konkurrens på lika villkor. Av samma resonemang följer att vattenbruket har stor potential att tillgodose efterfrågan på EU:s marknad för fisk och skaldjur. En hållbar tillväxt kan skapas genom att man ställer mark till förfogande för ny verksamhet med hjälp av ändamålsenlig fysisk planering och genom att man effektiviserar tillståndsprocessen, där beslut ofta fattas av flera avdelningar eller till och med på olika offentliga förvaltningsnivåer (nationell, regional och lokal nivå). För att EU ska kunna vara strategiskt oberoende när det gäller unionens livsmedelsförsörjning är det viktigt att ta tillvara alla möjligheter att öka fisk- och skaldjursproduktionen på ett hållbart sätt.

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2023) 100 final.

1

(2)  Se data om årliga utsläpp som årligen skickas av Europeiska kommissionen till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (Kyotoprotokollet) i enlighet med de riktlinjer som fastställts av FN:s klimatpanel, som kartlägger utvecklingen av utsläppen mellan 1990 och 2020 i ton CO2, CH4 och N2O för EU:s fiskerinäring (se tabellerna 1.A(a)s4, 3s1 och 3s2, 1.A(a)s3 samt 1.D).

2

2

4

(3)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjötransport och om ändring av direktiv 2009/16/EG [COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)] (EUT C 152, 6.4.2022, s. 145).

3

(4)  https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/facts-and-figures/facts-and-figures-common-fisheries-policy/fishing-fleet_en.

4

(5)  https://ebcd.org/wp-content/uploads/2021/11/Je%CC%81ro%CC%82me-UAPF.pptx.

5

(6)  https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/bba413d1-484c-11ed-92ed-01aa75ed71a1.

6

(7)  https://www.fao.org/3/cc0461en/online/sofia/2022/capture-fisheries-production.html.

7

(8)  Studie av de sociala konsekvenserna av bruttotonnage och framdrivningskraft och möjliga alternativ som genomförts inom ramen för ett projekt för social dialog.

8

(9)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjötransport och om ändring av direktiv 2009/16/EG [COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)] (EUT C 152, 6.4.2022, s. 145).

9

(10)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Mot en stark och hållbar algindustri i EU (COM(2022) 592 final) (EUT C 228, 29.6.2023, s. 126).

10

(11)  https://www.maersksupplyservice.com/2022/01/25/maersk-supply-service-launches-venture-company-stillstrom/.

11

(12)  https://theicct.org/sites/default/files/publications/LNG%20as%20marine%20fuel%2C%20working%20paper-02_FINAL_20200416.pdf.

12

(13)  https://www.ices.dk/news-and-events/news-archive/news/Pages/InnovativeFishingGear.aspx.

13

(14)  https://fishingforlitter.org/.

14

(15)  NSAC Advice Ref. 17-2122. NSAC Advice on decarbonisation of fishing fleet.

15

(16)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU (yttrande på eget initiativ) (EUT C 129, 11.4.2018, s. 18).

16

(17)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot en helhetsstrategi för hållbar landsbygds- och stadsutveckling (yttrande på eget initiativ) (EUT C 105, 4.3.2022, s. 49).

17

(18)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den hållbara ekonomi vi behöver (yttrande på eget initiativ) (EUT C 106, 31.3.2020, s. 1).

18

(19)  Decision 15/4, Kunming-Montreal Global Biodiversity Framework.

19

(20)  Yttrande från Europeiskaekonomiska och sociala kommittén om Att främja hälsosamma och hållbara kostvanor i EU (yttrande på eget initiativ) (EUT C 190, 5.6.2019, s. 9).

20

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/50

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De ekonomiska aspekterna av en ”blå giv för EU” – vattenrelaterade investeringsbehov i EU

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 349/09)

| Föredragande: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Föredragande:

Florian MARIN

Florian MARIN

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 27.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 13.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 181/6/5 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.1.2023

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

27.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

181/6/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att tillgången till säkert och rent vatten av god kvalitet är en grundläggande rättighet och att det är helt oacceptabelt att det fortfarande finns människor i EU som inte har tillgång till vatten. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att tillgången till säkert och rent vatten av god kvalitet är en grundläggande rättighet och att det är helt oacceptabelt att det fortfarande finns människor i EU som inte har tillgång till vatten.

| 1.2 | Vattenekonomin i EU bör utvecklas så att den är inkluderande, välreglerad, transparent, starkt digitaliserad, resilient, hållbar, förutsägbar och säker. Den bör sätta människan i centrum och skapa mervärde. Det är viktigt att alla industrier bär samhällskostnaderna för sin vattenförbrukning på ett rättvist sätt. |
| --- | --- |

1.2

Vattenekonomin i EU bör utvecklas så att den är inkluderande, välreglerad, transparent, starkt digitaliserad, resilient, hållbar, förutsägbar och säker. Den bör sätta människan i centrum och skapa mervärde. Det är viktigt att alla industrier bär samhällskostnaderna för sin vattenförbrukning på ett rättvist sätt.

| 1.3 | Kommittén uppmanar EU-institutionerna att tillerkänna EU:s blå giv lika stor betydelse som EU:s gröna giv och ägna den samma uppmärksamhet, eftersom de båda kompletterar varandra fullt ut. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén uppmanar EU-institutionerna att tillerkänna EU:s blå giv lika stor betydelse som EU:s gröna giv och ägna den samma uppmärksamhet, eftersom de båda kompletterar varandra fullt ut.

| 1.4 | I det framtida regelverket för EU:s blå ekonomi måste man






  — | utgå från principen om en välfärdsekonomi, |
| --- | --- | --- |

1.4

I det framtida regelverket för EU:s blå ekonomi måste man

—

utgå från principen om en välfärdsekonomi,

| — | integrera sociala villkor och territoriell solidaritet på ett övergripande sätt, |
| --- | --- |

—

integrera sociala villkor och territoriell solidaritet på ett övergripande sätt,

| — | skapa balans mellan miljömässiga, sociala och ekonomiska frågor, |
| --- | --- |

—

skapa balans mellan miljömässiga, sociala och ekonomiska frågor,

| — | dra nytta av transnationella innovativa styrningsmodeller som uppmuntrar finansiering, reglerar den privata sektorns deltagande, förbättrar förvaltningen av vattenresurser och stimulerar EU:s konkurrenskraft, |
| --- | --- |

—

dra nytta av transnationella innovativa styrningsmodeller som uppmuntrar finansiering, reglerar den privata sektorns deltagande, förbättrar förvaltningen av vattenresurser och stimulerar EU:s konkurrenskraft,

| — | anta samarbetsbaserade affärsmodeller och principer för en delningsekonomi, |
| --- | --- |

—

anta samarbetsbaserade affärsmodeller och principer för en delningsekonomi,

| — | anta en institutionell ram som inte kommer att hämma konkurrenskraften för EU:s ekonomiska verksamhet på världsmarknaden, och |
| --- | --- |

—

anta en institutionell ram som inte kommer att hämma konkurrenskraften för EU:s ekonomiska verksamhet på världsmarknaden, och

| — | erbjuda större öppenhet när det gäller hållbarhetsinitiativ. |
| --- | --- |

—

erbjuda större öppenhet när det gäller hållbarhetsinitiativ.

| 1.5 | EESK efterlyser följande:






  — | En omställning av den nuvarande ekonomiska modellen i riktning mot en mer hållbar modell som innebär att man beskattar överförbrukning och som är helt förenlig med målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- | --- |

1.5

EESK efterlyser följande:

—

En omställning av den nuvarande ekonomiska modellen i riktning mot en mer hållbar modell som innebär att man beskattar överförbrukning och som är helt förenlig med målen för hållbar utveckling.

| — | Att vattenpriserna i medlemsstaterna utvärderas i enlighet med principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

—

Att vattenpriserna i medlemsstaterna utvärderas i enlighet med principen om att förorenaren betalar.

| — | Anpassning av grundläggande ekonomiska begrepp såsom marknadsregler, ekonomisk bärkraft eller produktivitet för att ta hänsyn till vattnets multilaterala värden. |
| --- | --- |

—

Anpassning av grundläggande ekonomiska begrepp såsom marknadsregler, ekonomisk bärkraft eller produktivitet för att ta hänsyn till vattnets multilaterala värden.

| — | Enhetlig lagstiftning i alla medlemsstater om en EU-mekanism för lagring av vatten under perioder med stor nederbörd. |
| --- | --- |

—

Enhetlig lagstiftning i alla medlemsstater om en EU-mekanism för lagring av vatten under perioder med stor nederbörd.

| — | En långsiktig strategi för att öka resiliensen mot vattenbrist. |
| --- | --- |

—

En långsiktig strategi för att öka resiliensen mot vattenbrist.

| — | Att det utökade producentansvaret utvidgas till att omfatta hantering av restvatten. |
| --- | --- |

—

Att det utökade producentansvaret utvidgas till att omfatta hantering av restvatten.

| — | Att man tar itu med frågan om vattensvinn (1) genom att prioritera löpande underhåll, initiativ som syftar till att avsevärt minska vattenläckor samt forskning om ny teknik för att upptäcka läckage. |
| --- | --- |

—

Att man tar itu med frågan om vattensvinn (1) genom att prioritera löpande underhåll, initiativ som syftar till att avsevärt minska vattenläckor samt forskning om ny teknik för att upptäcka läckage.

1

| — | En grundlig och omedelbar utvärdering av de underjordiska avloppssystemen i alla medlemsstater, inbegripet centralisering av data på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

En grundlig och omedelbar utvärdering av de underjordiska avloppssystemen i alla medlemsstater, inbegripet centralisering av data på EU-nivå.

| — | Att reglerna för statligt stöd anpassas till vatteninvesteringarnas särdrag. |
| --- | --- |

—

Att reglerna för statligt stöd anpassas till vatteninvesteringarnas särdrag.

| — | Priser som tar hänsyn till långsiktigt tryggad vattenförsörjning. |
| --- | --- |

—

Priser som tar hänsyn till långsiktigt tryggad vattenförsörjning.

| — | Investeringar i arbetsvillkor, arbetstillfällen av god kvalitet samt utbildning och särskild verksamhet på detta område, särskilt med inriktning på den yngre generationen. |
| --- | --- |

—

Investeringar i arbetsvillkor, arbetstillfällen av god kvalitet samt utbildning och särskild verksamhet på detta område, särskilt med inriktning på den yngre generationen.

| 1.6 | Kommittén konstaterar att man för att uppnå framsteg i riktning mot klimatneutrala industrier även bör beakta industrins utsläpp i vatten samt de negativa effekterna på människors hälsa och de sociala kostnader som blir följden för samhället, och efterlyser särskilda standarder för vattenanvändning inom olika ekonomiska sektorer, såsom jordbruk eller industri. Detta kan åstadkommas genom att man inrättar en expertgrupp med uppgift att utarbeta sektorsspecifika riktlinjer för vattenanvändning. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén konstaterar att man för att uppnå framsteg i riktning mot klimatneutrala industrier även bör beakta industrins utsläpp i vatten samt de negativa effekterna på människors hälsa och de sociala kostnader som blir följden för samhället, och efterlyser särskilda standarder för vattenanvändning inom olika ekonomiska sektorer, såsom jordbruk eller industri. Detta kan åstadkommas genom att man inrättar en expertgrupp med uppgift att utarbeta sektorsspecifika riktlinjer för vattenanvändning.

| 1.7 | EESK föreslår följande:






  — | Att man utarbetar en blå giv för EU och en EU-agenda för vatten i nära synergi med EU-agendan för städer (2), Ljubljanaöverenskommelsen (3) och den långsiktiga visionen för EU:s landsbygdsområden (4). |
| --- | --- | --- |

1.7

EESK föreslår följande:

—

Att man utarbetar en blå giv för EU och en EU-agenda för vatten i nära synergi med EU-agendan för städer (2), Ljubljanaöverenskommelsen (3) och den långsiktiga visionen för EU:s landsbygdsområden (4).

2

3

4

| — | Att vattenförbrukningen rationaliseras genom att följande åtgärder vidtas: |
| --- | --- |

—

Att vattenförbrukningen rationaliseras genom att följande åtgärder vidtas:

| — | Prisdifferentiering mellan förbrukning för hushållsbruk och grundläggande offentliga tjänster och förbrukning för produktiv användning. |
| --- | --- |

—

Prisdifferentiering mellan förbrukning för hushållsbruk och grundläggande offentliga tjänster och förbrukning för produktiv användning.

| — | Ett prissättningssystem som effektivt motverkar ohållbar förbrukning och samtidigt stimulerar förbrukning i produktionssyfte. |
| --- | --- |

—

Ett prissättningssystem som effektivt motverkar ohållbar förbrukning och samtidigt stimulerar förbrukning i produktionssyfte.

| — | Att prisutformningen inbegriper ett minimikrav på kostnadsfritt vatten för att garantera de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Att prisutformningen inbegriper ett minimikrav på kostnadsfritt vatten för att garantera de mänskliga rättigheterna.

| — | Att full insyn säkerställs i kostnaderna för och priset på vatten för alla berörda parter. |
| --- | --- |

—

Att full insyn säkerställs i kostnaderna för och priset på vatten för alla berörda parter.

| — | Att offentlig planering uteslutande genomförs på avrinningsområdesnivå (inklusive grundvatten) på ett sådant sätt att EU:s allmänna intressen skyddas och med säkerställande av att det nödvändiga ekologiska vattenflödet upprätthålls vid det vattendrag där vattnet har sitt ursprung. |
| --- | --- |

—

Att offentlig planering uteslutande genomförs på avrinningsområdesnivå (inklusive grundvatten) på ett sådant sätt att EU:s allmänna intressen skyddas och med säkerställande av att det nödvändiga ekologiska vattenflödet upprätthålls vid det vattendrag där vattnet har sitt ursprung.

| — | Att man antar och stärker regelverket för vattenkoncessionsavtal, så att vatten förvaltas som en kollektiv nyttighet snarare än som en handelsvara. Priserna för befolkningen bör återspegla att vatten är en kollektiv nyttighet. |
| --- | --- |

—

Att man antar och stärker regelverket för vattenkoncessionsavtal, så att vatten förvaltas som en kollektiv nyttighet snarare än som en handelsvara. Priserna för befolkningen bör återspegla att vatten är en kollektiv nyttighet.

| — | Att särskild uppmärksamhet och finansiering ägnas åt gränsöverskridande vattenprojekt. |
| --- | --- |

—

Att särskild uppmärksamhet och finansiering ägnas åt gränsöverskridande vattenprojekt.

| — | Att det sker ett utbyte av viktiga vattenrelaterade innovationer mellan medlemsstaterna och att gräsrotsexperiment uppmuntras med beaktande av vattnets särdrag och komplexitet. |
| --- | --- |

—

Att det sker ett utbyte av viktiga vattenrelaterade innovationer mellan medlemsstaterna och att gräsrotsexperiment uppmuntras med beaktande av vattnets särdrag och komplexitet.

| 1.8 | Kommittén anser att EU-medel är avgörande för en hållbar omställning på vattenområdet och efterlyser följande:






  — | Att medlemsstaterna ger vatteninvesteringar hög prioritet vid omfördelningar inom de olika programmen. |
| --- | --- | --- |

1.8

Kommittén anser att EU-medel är avgörande för en hållbar omställning på vattenområdet och efterlyser följande:

—

Att medlemsstaterna ger vatteninvesteringar hög prioritet vid omfördelningar inom de olika programmen.

| — | Ökad komplementaritet mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) (5), faciliteten för återhämtning och resiliens, InvestEU, Interreg Europa och andra fonder. |
| --- | --- |

—

Ökad komplementaritet mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) (5), faciliteten för återhämtning och resiliens, InvestEU, Interreg Europa och andra fonder.

5

| — | En särskild förslagsinfordran och riktlinjer som tar hänsyn till vattenfrågornas komplexitet och särdrag. |
| --- | --- |

—

En särskild förslagsinfordran och riktlinjer som tar hänsyn till vattenfrågornas komplexitet och särdrag.

| — | Ett särskilt operativt program för vatten och för integrerade territoriella investeringar för den blå ekonomin. |
| --- | --- |

—

Ett särskilt operativt program för vatten och för integrerade territoriella investeringar för den blå ekonomin.

| — | Att vattensektorerna erkänns som en strategisk prioritering under programperioden 2028–2034 och att det vid behov inrättas ett särskilt operativt program för vatten. |
| --- | --- |

—

Att vattensektorerna erkänns som en strategisk prioritering under programperioden 2028–2034 och att det vid behov inrättas ett särskilt operativt program för vatten.

| — | En fond för en blå omställning. |
| --- | --- |

—

En fond för en blå omställning.

| — | Att man säkerställer tekniskt stöd till medlemsstaterna för att genomföra vattenprojekt. |
| --- | --- |

—

Att man säkerställer tekniskt stöd till medlemsstaterna för att genomföra vattenprojekt.

| 1.9 | Kommittén anser att det är mycket viktigt att resiliens införlivas i kriterierna för utvärdering av vattenrelaterade investeringar, eftersom detta kan minska kostnaderna i samband med återhämtning från oförutsägbara händelser när det kombineras med optimala investeringar i riskreducerande åtgärder. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén anser att det är mycket viktigt att resiliens införlivas i kriterierna för utvärdering av vattenrelaterade investeringar, eftersom detta kan minska kostnaderna i samband med återhämtning från oförutsägbara händelser när det kombineras med optimala investeringar i riskreducerande åtgärder.

| 1.10 | När det gäller finansiering av vatteninvesteringar bör en effektiv samordning och komplementaritet förekomma mellan kommissionen, Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), vid sidan av gemensamma nyckelprestationsindikatorer inom EU:s strategiska ram. |
| --- | --- |

1.10

När det gäller finansiering av vatteninvesteringar bör en effektiv samordning och komplementaritet förekomma mellan kommissionen, Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), vid sidan av gemensamma nyckelprestationsindikatorer inom EU:s strategiska ram.

2.   Politisk och strategisk ram

Politisk och strategisk ram

| 2.1 | Vattenekonomin bör utvecklas så att den är inkluderande, välreglerad och transparent och så att hänsyn tas till de många skillnaderna mellan regioner och samhällen. Den bör också vara i hög grad digitaliserad, resilient, hållbar, förutsägbar och säker. Komplementaritet bör säkerställas mellan olika industrisektorer och aktörer, människan sättas i främsta rummet, levande organismer skyddas och mervärde skapas genom en skräddarsydd strategi i ett hållbart och rättvist ekosystem. |
| --- | --- |

2.1

Vattenekonomin bör utvecklas så att den är inkluderande, välreglerad och transparent och så att hänsyn tas till de många skillnaderna mellan regioner och samhällen. Den bör också vara i hög grad digitaliserad, resilient, hållbar, förutsägbar och säker. Komplementaritet bör säkerställas mellan olika industrisektorer och aktörer, människan sättas i främsta rummet, levande organismer skyddas och mervärde skapas genom en skräddarsydd strategi i ett hållbart och rättvist ekosystem.

| 2.2 | EESK betonar vikten av nya perspektiv på politiska ramar, institutionella arrangemang och investeringsplanering, bl.a. ökad insyn i hållbarhetsinitiativ och fastställande av exakta riktlinjer och klassificeringar för hållbara och innovativa investeringar. Eftersom hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser är ett av de sex miljömål som fastställs i taxonomiförordningen (6) behövs särskilda delegerade akter för hållbar användning av vatten (miljömärken, återställande av ekosystem). EESK framhåller EU:s gemensamma värden när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med definitionen i artikel 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och beskrivningen i protokoll (nr 26) om tjänster av allmänt intresse, som fogas till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och EUF-fördraget (7). |
| --- | --- |

2.2

EESK betonar vikten av nya perspektiv på politiska ramar, institutionella arrangemang och investeringsplanering, bl.a. ökad insyn i hållbarhetsinitiativ och fastställande av exakta riktlinjer och klassificeringar för hållbara och innovativa investeringar. Eftersom hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser är ett av de sex miljömål som fastställs i taxonomiförordningen (6

7

| 2.3 | På grund av vattnets speciella egenskaper måste vattenekonomin regleras med full respekt för människans värdighet och de mänskliga rättigheterna, och sociala villkor, rättvisa och grundläggande mänskliga och samhälleliga behov måste integreras på ett övergripande sätt. EESK efterlyser ett anpassat rättssystem för vattensektorn, som byggs upp i samarbete med internationella organisationer, med snabba förfaranden för att hantera vattenrelaterade tvister. Särskilda överstatliga och sektorsövergripande övervakningsstrukturer och styrningsorgan bör inrättas för en effektivare och lämpligare kontroll av företag inom vattensektorn och vattenanvändning i allmänhet. Den offentliga sektorns roll i vattenförvaltningen bör stärkas då marknaden inte kan garantera rättvis tillgång till vatten för alla. |
| --- | --- |

2.3

På grund av vattnets speciella egenskaper måste vattenekonomin regleras med full respekt för människans värdighet och de mänskliga rättigheterna, och sociala villkor, rättvisa och grundläggande mänskliga och samhälleliga behov måste integreras på ett övergripande sätt. EESK efterlyser ett anpassat rättssystem för vattensektorn, som byggs upp i samarbete med internationella organisationer, med snabba förfaranden för att hantera vattenrelaterade tvister. Särskilda överstatliga och sektorsövergripande övervakningsstrukturer och styrningsorgan bör inrättas för en effektivare och lämpligare kontroll av företag inom vattensektorn och vattenanvändning i allmänhet. Den offentliga sektorns roll i vattenförvaltningen bör stärkas då marknaden inte kan garantera rättvis tillgång till vatten för alla.

| 2.4 | Vi drar slutsatsen att det bör inrättas särskilda institutioner i alla medlemsstater för att säkerställa att välgrundade beslut fattas om vattenanvändning och att vattnet används på ett ansvarsfullt och effektivt sätt. För att medborgarna fullt ut ska kunna utöva demokratisk kontroll måste man sörja för att de känner till vattnets kretslopp och dess pris. Kommittén anser att EU:s blå giv bör tillerkännas samma betydelse och ägnas samma uppmärksamhet som EU:s gröna giv. |
| --- | --- |

2.4

Vi drar slutsatsen att det bör inrättas särskilda institutioner i alla medlemsstater för att säkerställa att välgrundade beslut fattas om vattenanvändning och att vattnet används på ett ansvarsfullt och effektivt sätt. För att medborgarna fullt ut ska kunna utöva demokratisk kontroll måste man sörja för att de känner till vattnets kretslopp och dess pris. Kommittén anser att EU:s blå giv bör tillerkännas samma betydelse och ägnas samma uppmärksamhet som EU:s gröna giv.

3.   Den blå ekonomin

Den blå ekonomin

| 3.1 | EESK anser att vattenekonomins framtid bör bygga på principen om en välfärdsekonomi och att hänsyn bör tas till vattnets olika värden inom ramen för grundläggande ekonomiska begrepp såsom marknadsregler, ekonomisk bärkraft och produktivitet. Konkurrenskraft bör omdefinieras så att det handlar om att skapa välstånd, med beaktande av mänskliga behov och rättvis tillgång till vatten för människor, samhällen och industrier. De sociala aspekterna bör vara integrerade på ett övergripande sätt i vattenekonomin. |
| --- | --- |

3.1

EESK anser att vattenekonomins framtid bör bygga på principen om en välfärdsekonomi och att hänsyn bör tas till vattnets olika värden inom ramen för grundläggande ekonomiska begrepp såsom marknadsregler, ekonomisk bärkraft och produktivitet. Konkurrenskraft bör omdefinieras så att det handlar om att skapa välstånd, med beaktande av mänskliga behov och rättvis tillgång till vatten för människor, samhällen och industrier. De sociala aspekterna bör vara integrerade på ett övergripande sätt i vattenekonomin.

| 3.2 | Det finns ett tydligt behov av ett paradigmskifte i styrningen för att konsolidera vattenekonomin, bl.a. genom att man hittar en jämvikt mellan miljömässiga, sociala och ekonomiska frågor. Det krävs innovativa transnationella styrningsmodeller som uppmuntrar finansiering, reglerar den privata sektorns etiska deltagande, förbättrar förvaltningen av vattenresurser och stimulerar EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

3.2

Det finns ett tydligt behov av ett paradigmskifte i styrningen för att konsolidera vattenekonomin, bl.a. genom att man hittar en jämvikt mellan miljömässiga, sociala och ekonomiska frågor. Det krävs innovativa transnationella styrningsmodeller som uppmuntrar finansiering, reglerar den privata sektorns etiska deltagande, förbättrar förvaltningen av vattenresurser och stimulerar EU:s konkurrenskraft.

| 3.3 | Vattenekonomins affärsmodeller utsätts för påfrestningar på grund av klimatförändringar, växthusgasutsläpp, snabb urbanisering, migration, befolkningstillväxt i industrialiserade stadsområden samt industriell verksamhet, men också genom innovativa sektorer som blå bioekonomi, bioteknik och avsaltning. Företagen bör integrera samarbetsbaserade affärsmodeller och principer för en delningsekonomi för att bättre kunna möta aktuella samhälleliga och miljömässiga utmaningar som har samband med vatten. Samverkan och samarbetet mellan lokala, regionala, nationella och internationella institutioner måste intensifieras med beaktande av de många typer av intressenter som finns inom vattensektorn och inom den sektorsövergripande dialogen. |
| --- | --- |

3.3

Vattenekonomins affärsmodeller utsätts för påfrestningar på grund av klimatförändringar, växthusgasutsläpp, snabb urbanisering, migration, befolkningstillväxt i industrialiserade stadsområden samt industriell verksamhet, men också genom innovativa sektorer som blå bioekonomi, bioteknik och avsaltning. Företagen bör integrera samarbetsbaserade affärsmodeller och principer för en delningsekonomi för att bättre kunna möta aktuella samhälleliga och miljömässiga utmaningar som har samband med vatten. Samverkan och samarbetet mellan lokala, regionala, nationella och internationella institutioner måste intensifieras med beaktande av de många typer av intressenter som finns inom vattensektorn och inom den sektorsövergripande dialogen.

| 3.4 | Kommittén uppmanar kommissionen att inrätta en ram för rättvis konkurrens för EU-baserade företag i förhållande till deras globala motparter, och att stärka genomförandet av internationella avtal om ekonomiskt samarbete, arbetsvillkor och miljöskydd. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén uppmanar kommissionen att inrätta en ram för rättvis konkurrens för EU-baserade företag i förhållande till deras globala motparter, och att stärka genomförandet av internationella avtal om ekonomiskt samarbete, arbetsvillkor och miljöskydd.

4.   Vattenekonomi

Vattenekonomi

| 4.1 | EESK anser att den nuvarande ekonomiska modellen, som uppmuntrar vattenförbrukning genom skatter och incitament, bör stöpas om till en mer hållbar modell som är helt förenlig med målen för hållbar utveckling. Vattenanvändningen bör inte bara vara hållbar utan också bidra till att återställa naturen på kort och lång sikt. EESK efterlyser en global finanspolitisk överenskommelse för finansiering av klimatinsatser och vatteninvesteringar. |
| --- | --- |

4.1

EESK anser att den nuvarande ekonomiska modellen, som uppmuntrar vattenförbrukning genom skatter och incitament, bör stöpas om till en mer hållbar modell som är helt förenlig med målen för hållbar utveckling. Vattenanvändningen bör inte bara vara hållbar utan också bidra till att återställa naturen på kort och lång sikt. EESK efterlyser en global finanspolitisk överenskommelse för finansiering av klimatinsatser och vatteninvesteringar.

| 4.2 | Tydlig och effektiv samstämmighet mellan olika skatter på vatten på lokal, nationell och europeisk nivå bör underlättas. EESK efterlyser följande:






  — | Att ett vattenskattesystem utvecklas för grund- och ytvatten, baserat på avdrag för att underlätta tillgången till vatten för alla individer och industriaktörer. |
| --- | --- | --- |

4.2

Tydlig och effektiv samstämmighet mellan olika skatter på vatten på lokal, nationell och europeisk nivå bör underlättas. EESK efterlyser följande:

—

Att ett vattenskattesystem utvecklas för grund- och ytvatten, baserat på avdrag för att underlätta tillgången till vatten för alla individer och industriaktörer.

| — | Att vattenpriserna i medlemsstaterna utvärderas i enlighet med principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

—

Att vattenpriserna i medlemsstaterna utvärderas i enlighet med principen om att förorenaren betalar.

| — | Att skatter och tilläggsavgifter för ohållbar vattenanvändning införs, samtidigt som man uppmuntrar till en hållbar användning av vatten. |
| --- | --- |

—

Att skatter och tilläggsavgifter för ohållbar vattenanvändning införs, samtidigt som man uppmuntrar till en hållbar användning av vatten.

| — | Att EU:s direktiv om industriutsläpp (8) ses över när det gäller inverkan på EU:s vattenekosystem. |
| --- | --- |

—

Att EU:s direktiv om industriutsläpp (8) ses över när det gäller inverkan på EU:s vattenekosystem.

8

| 4.3 | EU står inför en ökad efterfrågan på vatten, en situation som kommer att bli mer akut i framtiden. Skillnader mellan tillgång och efterfrågan på vatten kan vara ett resultat av antingen vattenbrist eller översvämningar, vilket kan få förödande konsekvenser. Bristen på jämvikt mellan tillgång och efterfrågan på vatten påverkar industrier, konsumenter och medborgare negativt. I framstegen mot att uppnå klimatneutrala industrier bör man ta hänsyn till industrins utsläpp i vatten (9) samt de negativa effekterna på människors hälsa och de sociala kostnader som blir följden för samhället. Det är mycket viktigt att industrierna bär samhällskostnaderna för sina utsläpp i vattnet. |
| --- | --- |

4.3

EU står inför en ökad efterfrågan på vatten, en situation som kommer att bli mer akut i framtiden. Skillnader mellan tillgång och efterfrågan på vatten kan vara ett resultat av antingen vattenbrist eller översvämningar, vilket kan få förödande konsekvenser. Bristen på jämvikt mellan tillgång och efterfrågan på vatten påverkar industrier, konsumenter och medborgare negativt. I framstegen mot att uppnå klimatneutrala industrier bör man ta hänsyn till industrins utsläpp i vatten (9

| 4.4 | EESK efterlyser enhetlig lagstiftning i alla medlemsstater om en EU-mekanism för lagring av vatten under perioder med stor nederbörd, närmare bestämt genom konstruktion av lagringstankar och underjordiska grundvattenbildningssystem. Kommittén efterlyser en långsiktig strategi för att öka resiliensen mot vattenbrist, med beaktande av specifika regionala klimatförhållanden och industriella särdrag. |
| --- | --- |

4.4

EESK efterlyser enhetlig lagstiftning i alla medlemsstater om en EU-mekanism för lagring av vatten under perioder med stor nederbörd, närmare bestämt genom konstruktion av lagringstankar och underjordiska grundvattenbildningssystem. Kommittén efterlyser en långsiktig strategi för att öka resiliensen mot vattenbrist, med beaktande av specifika regionala klimatförhållanden och industriella särdrag.

| 4.5 | Vid omstruktureringen av utformningen av vattenpriserna i Europa måste hänsyn tas till att bördan för ekosystemtjänster bör delas mellan berörda parter och till en differentierad strategi för att genomföra principen om att priset ska motsvara den fullständiga kostnaden. En av strategierna är att vatten för hushållsbruk och grundläggande offentliga tjänster bör ha ett betydligt lägre pris än det vatten som används för produktiv verksamhet. Prisincitament bör ta hänsyn till kopplingen mellan marginalkostnadsprissättning och ekonomisk effektivitet, rättvisa och hållbarhet, och ingå i ett större paket som uppmuntrar till hållbar vattenförbrukning. |
| --- | --- |

4.5

Vid omstruktureringen av utformningen av vattenpriserna i Europa måste hänsyn tas till att bördan för ekosystemtjänster bör delas mellan berörda parter och till en differentierad strategi för att genomföra principen om att priset ska motsvara den fullständiga kostnaden. En av strategierna är att vatten för hushållsbruk och grundläggande offentliga tjänster bör ha ett betydligt lägre pris än det vatten som används för produktiv verksamhet. Prisincitament bör ta hänsyn till kopplingen mellan marginalkostnadsprissättning och ekonomisk effektivitet, rättvisa och hållbarhet, och ingå i ett större paket som uppmuntrar till hållbar vattenförbrukning.

| 4.6 | Kommittén efterlyser att full insyn säkerställs i kostnaderna för och priset på vatten för alla berörda parter. EESK anser att prisreglering bör tillämpas i vissa väl definierade situationer och efterlyser noggrann kontroll för att se till att hushållskonsumenterna får de tjänster de betalar för. Kommersiell spekulation bör undvikas på vattenområdet. |
| --- | --- |

4.6

Kommittén efterlyser att full insyn säkerställs i kostnaderna för och priset på vatten för alla berörda parter. EESK anser att prisreglering bör tillämpas i vissa väl definierade situationer och efterlyser noggrann kontroll för att se till att hushållskonsumenterna får de tjänster de betalar för. Kommersiell spekulation bör undvikas på vattenområdet.

| 4.7 | Effekterna av förorening och överexploatering av grundvattenreservoarer utgör en oproportionerligt stor börda för fattiga och socialt utsatta människor. Vattenavgifterna måste utvärderas med stor uppmärksamhet, eftersom de kan ha snedvridande effekter, skapa vattenfattigdom och ge upphov till sociala problem hos befolkningen. EESK efterlyser en konstruktiv diskussion på EU-nivå om en rättvis utformning av vattenpriserna. Prisutformningen bör inbegripa ett minimikrav på kostnadsfritt vatten för att garantera de mänskliga rättigheterna. Prisstrukturen bör ta hänsyn till nuvarande och framtida samhälls-, klimat- och industriutmaningar. Kommittén anser att prisutformningen på ett övergripande sätt bör ta hänsyn till en långsiktigt tryggad vattenförsörjning. |
| --- | --- |

4.7

Effekterna av förorening och överexploatering av grundvattenreservoarer utgör en oproportionerligt stor börda för fattiga och socialt utsatta människor. Vattenavgifterna måste utvärderas med stor uppmärksamhet, eftersom de kan ha snedvridande effekter, skapa vattenfattigdom och ge upphov till sociala problem hos befolkningen. EESK efterlyser en konstruktiv diskussion på EU-nivå om en rättvis utformning av vattenpriserna. Prisutformningen bör inbegripa ett minimikrav på kostnadsfritt vatten för att garantera de mänskliga rättigheterna. Prisstrukturen bör ta hänsyn till nuvarande och framtida samhälls-, klimat- och industriutmaningar. Kommittén anser att prisutformningen på ett övergripande sätt bör ta hänsyn till en långsiktigt tryggad vattenförsörjning.

| 4.8 | EESK anser att det utökade producentansvaret bör utvidgas till att omfatta hantering av restvatten, och stöder den pågående översynen av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (10) (11). Synergier bör införas mellan systemen för utökat producentansvar, ekodesign och informationskrav. Särskilda upplysningskampanjer som kopplar samman olika och olikartade intressenter bör genomföras för konsumenterna för att de ska förstå och erkänna behovet av hållbar vattenanvändning. |
| --- | --- |

4.8

EESK anser att det utökade producentansvaret bör utvidgas till att omfatta hantering av restvatten, och stöder den pågående översynen av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (10

11

| 4.9 | För att säkerställa ett tillfredsställande underhåll av vattensystemen och uppmuntra till ökad vattenförsörjning är det mycket viktigt att ta itu med frågan om vattensvinn genom att prioritera pågående underhållsinitiativ som syftar till att avsevärt minska vattenläckor. För att på lämpligt sätt finansiera sådana initiativ är det nödvändigt att införa en ”gyllene regel” för offentliga investeringar. EESK understryker att dåligt förvaltat och underfinansierat underhåll, i kombination med otillräcklig förvaltning av tillgångar, orsakar betydande ekonomiska förluster. Ny teknik för att upptäcka läckor måste utvecklas omedelbart och särskilt stöd bör tas fram i detta hänseende. |
| --- | --- |

4.9

För att säkerställa ett tillfredsställande underhåll av vattensystemen och uppmuntra till ökad vattenförsörjning är det mycket viktigt att ta itu med frågan om vattensvinn genom att prioritera pågående underhållsinitiativ som syftar till att avsevärt minska vattenläckor. För att på lämpligt sätt finansiera sådana initiativ är det nödvändigt att införa en ”gyllene regel” för offentliga investeringar. EESK understryker att dåligt förvaltat och underfinansierat underhåll, i kombination med otillräcklig förvaltning av tillgångar, orsakar betydande ekonomiska förluster. Ny teknik för att upptäcka läckor måste utvecklas omedelbart och särskilt stöd bör tas fram i detta hänseende.

| 4.10 | Kommittén är oroad över de otillräckliga bedömningarna av tillståndet för de underjordiska avloppssystemen i många medlemsstater och efterlyser en grundlig och omedelbar utvärdering, bl.a. centralisering av data på EU-nivå. Kostnaden för att inte ingripa är mycket högre än kostnaden för att reparera avloppsnäten. |
| --- | --- |

4.10

Kommittén är oroad över de otillräckliga bedömningarna av tillståndet för de underjordiska avloppssystemen i många medlemsstater och efterlyser en grundlig och omedelbar utvärdering, bl.a. centralisering av data på EU-nivå. Kostnaden för att inte ingripa är mycket högre än kostnaden för att reparera avloppsnäten.

5.   Vattnets regionala konsekvenser

Vattnets regionala konsekvenser

| 5.1 | Tillgång till säkert och rent vatten av god kvalitet är en grundläggande rättighet och avgörande för allas hälsa, värdighet och välstånd. Kommittén anser att det är helt oacceptabelt att det fortfarande finns människor i EU som inte har tillgång till vatten. |
| --- | --- |

5.1

Tillgång till säkert och rent vatten av god kvalitet är en grundläggande rättighet och avgörande för allas hälsa, värdighet och välstånd. Kommittén anser att det är helt oacceptabelt att det fortfarande finns människor i EU som inte har tillgång till vatten.

| 5.2 | Det är mycket viktigt att vattenfrågor integreras i all närliggande politik (energi, handel, industri, jordbruk osv.) och att medlemsstaterna säkerställer synergier mellan investeringar i olika sektorer som gränsar till vattensektorn, såsom stadsutveckling, livsmedel, jordbruk och energi. Vatten är av avgörande betydelse för stads- och landsbygdsutvecklingen. |
| --- | --- |

5.2

Det är mycket viktigt att vattenfrågor integreras i all närliggande politik (energi, handel, industri, jordbruk osv.) och att medlemsstaterna säkerställer synergier mellan investeringar i olika sektorer som gränsar till vattensektorn, såsom stadsutveckling, livsmedel, jordbruk och energi. Vatten är av avgörande betydelse för stads- och landsbygdsutvecklingen.

| 5.3 | EESK föreslår att man utarbetar en blå giv för EU och en EU-agenda för vatten som bygger på partnerskap för vatteninvesteringar, i nära synergi med EU-agendan för städer, samt ett tematiskt partnerskap om vatten i enlighet med Ljubljanaöverenskommelsen och i full komplementaritet med den långsiktiga visionen för EU:s landsbygdsområden. Det är viktigt att säkerställa territoriell solidaritet, anpassade multilaterala styrningsstrukturer för att hantera skillnader mellan landsbygds- och stadsområden och en konsolidering av regionala vattenoperatörer. |
| --- | --- |

5.3

EESK föreslår att man utarbetar en blå giv för EU och en EU-agenda för vatten som bygger på partnerskap för vatteninvesteringar, i nära synergi med EU-agendan för städer, samt ett tematiskt partnerskap om vatten i enlighet med Ljubljanaöverenskommelsen och i full komplementaritet med den långsiktiga visionen för EU:s landsbygdsområden. Det är viktigt att säkerställa territoriell solidaritet, anpassade multilaterala styrningsstrukturer för att hantera skillnader mellan landsbygds- och stadsområden och en konsolidering av regionala vattenoperatörer.

| 5.4 | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt öar i Medelhavsområdet och yttersta randområden som drabbas av vattenbrist under särskilda torrperioder på grund av sitt geografiska läge. För dessa områden måste den nödvändiga vattenförsörjningen säkerställas genom ett system som garanterar att familjer och ekonomiska aktörer får tillgång till vatten. |
| --- | --- |

5.4

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt öar i Medelhavsområdet och yttersta randområden som drabbas av vattenbrist under särskilda torrperioder på grund av sitt geografiska läge. För dessa områden måste den nödvändiga vattenförsörjningen säkerställas genom ett system som garanterar att familjer och ekonomiska aktörer får tillgång till vatten.

| 5.5 | EESK anser att offentlig planering uteslutande bör genomföras på avrinningsområdesnivå (inklusive grundvatten) på ett sådant sätt att EU:s allmänna intressen skyddas och med säkerställande av att det nödvändiga ekologiska vattenflödet upprätthålls vid det vattendrag där vattnet har sitt ursprung. Åtgärder och vatteninvesteringar som syftar till att skydda områden mot översvämningar eller – för att förebygga torka och skydda farbarheten – som syftar till att hålla kvar mer vatten, bör samtidigt syfta till att öka den biologiska mångfalden och respektera avrinningsområdets geomorfologiska egenskaper. |
| --- | --- |

5.5

EESK anser att offentlig planering uteslutande bör genomföras på avrinningsområdesnivå (inklusive grundvatten) på ett sådant sätt att EU:s allmänna intressen skyddas och med säkerställande av att det nödvändiga ekologiska vattenflödet upprätthålls vid det vattendrag där vattnet har sitt ursprung. Åtgärder och vatteninvesteringar som syftar till att skydda områden mot översvämningar eller – för att förebygga torka och skydda farbarheten – som syftar till att hålla kvar mer vatten, bör samtidigt syfta till att öka den biologiska mångfalden och respektera avrinningsområdets geomorfologiska egenskaper.

| 5.6 | Med tanke på dess offentliga karaktär anser kommittén att rätten att använda vatten bör vara väldefinierad samt mätas och övervakas, med beaktande av alla rättsliga former såsom koncessioner, tillstånd, licenser, avtalsrättigheter och ren äganderätt, vid sidan av respekten för vatten som en kollektiv nyttighet. Nyttjanderätter bör vara lätta att mäta i väldefinierade termer. |
| --- | --- |

5.6

Med tanke på dess offentliga karaktär anser kommittén att rätten att använda vatten bör vara väldefinierad samt mätas och övervakas, med beaktande av alla rättsliga former såsom koncessioner, tillstånd, licenser, avtalsrättigheter och ren äganderätt, vid sidan av respekten för vatten som en kollektiv nyttighet. Nyttjanderätter bör vara lätta att mäta i väldefinierade termer.

| 5.7 | EESK rekommenderar att EU antar och stärker regelverket för vattenkoncessionsavtal, så att vatten förvaltas som en kollektiv nyttighet snarare än som blott en handelsvara. Priserna för befolkningen bör också återspegla att vatten är en kollektiv nyttighet, med full respekt för artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll 26 som är fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget. Kommittén efterlyser restriktiva regler för att skydda EU:s vattenresurser från att användas till förmån för aktörer utanför EU. |
| --- | --- |

5.7

EESK rekommenderar att EU antar och stärker regelverket för vattenkoncessionsavtal, så att vatten förvaltas som en kollektiv nyttighet snarare än som blott en handelsvara. Priserna för befolkningen bör också återspegla att vatten är en kollektiv nyttighet, med full respekt för artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll 26 som är fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget. Kommittén efterlyser restriktiva regler för att skydda EU:s vattenresurser från att användas till förmån för aktörer utanför EU.

6.   EU-fonder

EU-fonder

| 6.1 | Vi efterlyser större synergier när det gäller förslagsinfordringar och de operativa programmen i syfte att ta itu med vatteninvesteringarnas särdrag och optimera utnyttjandet av de EU-medel som avsatts för vatten och den blå ekonomin. Hänsyn bör tas till vattenverksamheternas säsongsmässiga och cykliska egenskaper vid förslagsinfordringar och i programplaneringen. EESK uppmanar medlemsstaterna att ge vatteninvesteringar hög prioritet vid omfördelningar inom de olika programmen, och anser att reglerna för statligt stöd bör anpassas till vatteninvesteringarnas särdrag. |
| --- | --- |

6.1

Vi efterlyser större synergier när det gäller förslagsinfordringar och de operativa programmen i syfte att ta itu med vatteninvesteringarnas särdrag och optimera utnyttjandet av de EU-medel som avsatts för vatten och den blå ekonomin. Hänsyn bör tas till vattenverksamheternas säsongsmässiga och cykliska egenskaper vid förslagsinfordringar och i programplaneringen. EESK uppmanar medlemsstaterna att ge vatteninvesteringar hög prioritet vid omfördelningar inom de olika programmen, och anser att reglerna för statligt stöd bör anpassas till vatteninvesteringarnas särdrag.

| 6.2 | Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden (12) räcker inte till för att stödja utvecklingen och omställningen av den blå ekonomin. Den stödberättigande verksamheten måste snarast diversifieras och komplementariteten ökas mellan ESI-fonderna (13), faciliteten för återhämtning och resiliens, InvestEU, Interreg Europa och andra fonder. Dessutom bör konkurrensprincipen när det gäller vattenprojekt inom ramen för ESI-fonderna ta hänsyn till de grundläggande behov som vattnet tillgodoser. |
| --- | --- |

6.2

Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden (12

13

| 6.3 | EESK noterar att lokalt ledd utveckling, lokala aktionsgrupper för fiske och integrerade territoriella investeringar är instrument som endast delvis täcker behoven av investeringar på vattenområdet. EESK efterlyser ett särskilt operativt program för vattenfrågor och en integrerad territoriell investering för den blå ekonomin. Kommittén anser också att det bör finnas ett samband mellan olika förslagsinfordringar och att en konsekvensbedömning bör göras av investeringar som finansieras med EU-medel och som är inriktade på vatteninfrastruktur. Vi föreslår att en fond för en blå omställning inrättas genom att man antingen sörjer för en tematisk koncentration av befintliga medel eller lägger till nya medel. Fonden bör vara avsedd för vattenfattiga regioner och möjliggöra omställningen till hållbar vattenförvaltning genom att man undviker ojämlikheter i fråga om tillgång till vatten. Den bör stödja EU:s mål för 2050 och fullt ut komplettera Fonden för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

6.3

EESK noterar att lokalt ledd utveckling, lokala aktionsgrupper för fiske och integrerade territoriella investeringar är instrument som endast delvis täcker behoven av investeringar på vattenområdet. EESK efterlyser ett särskilt operativt program för vattenfrågor och en integrerad territoriell investering för den blå ekonomin. Kommittén anser också att det bör finnas ett samband mellan olika förslagsinfordringar och att en konsekvensbedömning bör göras av investeringar som finansieras med EU-medel och som är inriktade på vatteninfrastruktur. Vi föreslår att en fond för en blå omställning inrättas genom att man antingen sörjer för en tematisk koncentration av befintliga medel eller lägger till nya medel. Fonden bör vara avsedd för vattenfattiga regioner och möjliggöra omställningen till hållbar vattenförvaltning genom att man undviker ojämlikheter i fråga om tillgång till vatten. Den bör stödja EU:s mål för 2050 och fullt ut komplettera Fonden för en rättvis omställning.

| 6.4 | Kommittén drar slutsatsen att vattensektorerna bör erkännas som strategiskt viktiga under programperioden 2028–2034 i nästa fleråriga budgetram, och med tanke på dess erkända roll som det organiserade civila samhällets röst i EU bör EESK involveras i plattformen för smart specialisering för en hållbar blå ekonomi (14). Vi föreslår att man lägger till ett obligatoriskt förhandsvillkor för programperioden 2028–2034. |
| --- | --- |

6.4

Kommittén drar slutsatsen att vattensektorerna bör erkännas som strategiskt viktiga under programperioden 2028–2034 i nästa fleråriga budgetram, och med tanke på dess erkända roll som det organiserade civila samhällets röst i EU bör EESK involveras i plattformen för smart specialisering för en hållbar blå ekonomi (14

7.   Finansiering av omställningen till nya hållbara affärsmodeller

Finansiering av omställningen till nya hållbara affärsmodeller

| 7.1 | EESK anser att medlemsstaterna bör undersöka hur offentliga budgetar och riskreduceringsverktyg (såsom garantier och kreditförstärkningsinstrument) kan användas strategiskt för att förbättra risk- och avkastningsprofilen för investeringar och locka till sig kommersiell finansiering, gräsrotsfinansiering och kapitalinvesteringar. Kommittén befarar att tilldelningen av offentliga medel kommer att bli problematisk i vissa medlemsstater på grund av den nuvarande offentliga skuldnivån, de höjda räntorna och försämringen av kreditbetyget på statspapper. Vi noterar att risken för korruption samt rättslig oklarhet och det faktum att investeringar i byggandet av vattennät har en medellång till lång tidshorisont kan avskräcka från finansiering genom privata investeringar. |
| --- | --- |

7.1

EESK anser att medlemsstaterna bör undersöka hur offentliga budgetar och riskreduceringsverktyg (såsom garantier och kreditförstärkningsinstrument) kan användas strategiskt för att förbättra risk- och avkastningsprofilen för investeringar och locka till sig kommersiell finansiering, gräsrotsfinansiering och kapitalinvesteringar. Kommittén befarar att tilldelningen av offentliga medel kommer att bli problematisk i vissa medlemsstater på grund av den nuvarande offentliga skuldnivån, de höjda räntorna och försämringen av kreditbetyget på statspapper. Vi noterar att risken för korruption samt rättslig oklarhet och det faktum att investeringar i byggandet av vattennät har en medellång till lång tidshorisont kan avskräcka från finansiering genom privata investeringar.

| 7.2 | EESK anser att vattenrelaterade hållbara investeringar bör stärkas genom användning av hållbara finansieringsinstrument såsom gröna obligationer, sociala obligationer och gröna lån, kombinerat med enhetliga definitioner av hållbarhet i olika jurisdiktioner samt ökad standardisering och transparenta data. Kommittén föreslår en reglering av blå obligationer för vatteninvesteringar på EU-nivå, vid sidan av skräddarsydda investeringsinstrument för vatten avsedda för små och medelstora företag (t.ex. via säsongskrediter). Vi uppmanar också Eurostat att tillhandahålla ett särskilt kapitel om och statistik för data om vattenekonomin. |
| --- | --- |

7.2

EESK anser att vattenrelaterade hållbara investeringar bör stärkas genom användning av hållbara finansieringsinstrument såsom gröna obligationer, sociala obligationer och gröna lån, kombinerat med enhetliga definitioner av hållbarhet i olika jurisdiktioner samt ökad standardisering och transparenta data. Kommittén föreslår en reglering av blå obligationer för vatteninvesteringar på EU-nivå, vid sidan av skräddarsydda investeringsinstrument för vatten avsedda för små och medelstora företag (t.ex. via säsongskrediter). Vi uppmanar också Eurostat att tillhandahålla ett särskilt kapitel om och statistik för data om vattenekonomin.

| 7.3 | Att införliva faktorer som rör miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (15) i beslutsprocessen för investeringar möjliggör ett bredare spektrum av investeringsmöjligheter och främjar finansiell stabilitet. EESK uppmanar till investeringar i infrastruktur, arbetsvillkor, arbetstillfällen av god kvalitet och utbildning, och efterlyser särskilda aktiviteter och kampanjer för vattenkompetens, särskilt med inriktning på den yngre generationen. Att säkerställa förutsägbara och långsiktiga karriärmöjligheter och tillräckliga löner är avgörande för att behålla de mänskliga resurserna inom vattensektorn. |
| --- | --- |

7.3

Att införliva faktorer som rör miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (15

| 7.4 | Medlemsstaterna måste förstå, främja och stödja investeringar i vattensektorn, bl.a. med användning av medel för tekniskt bistånd, och kommissionen bör tillhandahålla särskilt stöd i detta avseende, särskilt när det gäller möjligheterna att återanvända vatten. EESK anser att det är mycket viktigt att de ekonomiska resurserna styrs till projekt som minskar vattenförbrukningen och medför att vatten återanvänds i alla medlemsstater, i linje med artikel 9 i ramdirektivet för vatten (16). |
| --- | --- |

7.4

Medlemsstaterna måste förstå, främja och stödja investeringar i vattensektorn, bl.a. med användning av medel för tekniskt bistånd, och kommissionen bör tillhandahålla särskilt stöd i detta avseende, särskilt när det gäller möjligheterna att återanvända vatten. EESK anser att det är mycket viktigt att de ekonomiska resurserna styrs till projekt som minskar vattenförbrukningen och medför att vatten återanvänds i alla medlemsstater, i linje med artikel 9 i ramdirektivet för vatten (16

| 7.5 | En effektiv samordning och komplementaritet bör förekomma mellan kommissionen, EIB och EBRD när det gäller finansiering av vatteninvesteringar. Detta inbegriper utveckling av gemensamma nyckelprestationsindikatorer inom EU:s strategiska ram samt cyklisk övervakning inom den europeiska planeringsterminen. Offentliga banker i hela EU har också en viktig roll när det gäller vatteninvesteringar, och berörda parters samarbete med privata banker bör konsolideras. |
| --- | --- |

7.5

En effektiv samordning och komplementaritet bör förekomma mellan kommissionen, EIB och EBRD när det gäller finansiering av vatteninvesteringar. Detta inbegriper utveckling av gemensamma nyckelprestationsindikatorer inom EU:s strategiska ram samt cyklisk övervakning inom den europeiska planeringsterminen. Offentliga banker i hela EU har också en viktig roll när det gäller vatteninvesteringar, och berörda parters samarbete med privata banker bör konsolideras.

8.   Investeringar

Investeringar

| 8.1 | Investeringsbeslut i EU måste fattas efter en grundlig utvärdering av den långsiktiga efterfrågan på vatten, tillgången på vattenresurser och finansieringsalternativen, samtidigt som hänsyn tas till de utmaningar som klimatanpassningen innebär. Kommittén anser att man i den långsiktiga investeringsplaneringen också bör kvantifiera särskilda demografiska trender och att den bör anpassas till initiativ inom andra sektorer, såsom stadsplanering, markanvändning och jordbruk. Vid förbättringar av vattenanläggningar bör hänsyn också tas till att maximera lagringen av blått kol. EESK uppmanar medlemsstaterna att genomföra synkroniserade initiativ för fysisk planering och system för stordataanalys. Vid investeringar och finansiering inom vattensektorn bör hänsyn tas till driftskostnaderna på ett integrerat sätt. |
| --- | --- |

8.1

Investeringsbeslut i EU måste fattas efter en grundlig utvärdering av den långsiktiga efterfrågan på vatten, tillgången på vattenresurser och finansieringsalternativen, samtidigt som hänsyn tas till de utmaningar som klimatanpassningen innebär. Kommittén anser att man i den långsiktiga investeringsplaneringen också bör kvantifiera särskilda demografiska trender och att den bör anpassas till initiativ inom andra sektorer, såsom stadsplanering, markanvändning och jordbruk. Vid förbättringar av vattenanläggningar bör hänsyn också tas till att maximera lagringen av blått kol. EESK uppmanar medlemsstaterna att genomföra synkroniserade initiativ för fysisk planering och system för stordataanalys. Vid investeringar och finansiering inom vattensektorn bör hänsyn tas till driftskostnaderna på ett integrerat sätt.

| 8.2 | EESK efterlyser särskilda standarder för vattenanvändning inom olika ekonomiska sektorer, t.ex. jordbruk och industri, genom att det inrättas en expertgrupp som ska utarbeta sektorspecifika riktlinjer för vattenanvändning, där kommittén skulle delta. |
| --- | --- |

8.2

EESK efterlyser särskilda standarder för vattenanvändning inom olika ekonomiska sektorer, t.ex. jordbruk och industri, genom att det inrättas en expertgrupp som ska utarbeta sektorspecifika riktlinjer för vattenanvändning, där kommittén skulle delta.

| 8.3 | Innovation och teknik är avgörande för att effektivisera vattenförvaltningen. Det är mycket viktigt att det sker ett utbyte av viktiga vattenrelaterade innovationer mellan medlemsstaterna och att gräsrotsexperiment uppmuntras. Det krävs ytterligare insatser för att utvärdera de ekonomiska, sociala och miljömässiga kostnaderna och fördelarna med olika investeringsvägar, från lokal nivå och avrinningsområdesnivå till nationell, gränsöverskridande och till och med global nivå. Genom att man inför innovativ teknik, såsom billiga satellitövervakningssystem som spårar kritiska vattenparametrar, kan insamlingen och analysen av vattendata förbättras. Medlemsstaternas deltagande bör beaktas i detta avseende. |
| --- | --- |

8.3

Innovation och teknik är avgörande för att effektivisera vattenförvaltningen. Det är mycket viktigt att det sker ett utbyte av viktiga vattenrelaterade innovationer mellan medlemsstaterna och att gräsrotsexperiment uppmuntras. Det krävs ytterligare insatser för att utvärdera de ekonomiska, sociala och miljömässiga kostnaderna och fördelarna med olika investeringsvägar, från lokal nivå och avrinningsområdesnivå till nationell, gränsöverskridande och till och med global nivå. Genom att man inför innovativ teknik, såsom billiga satellitövervakningssystem som spårar kritiska vattenparametrar, kan insamlingen och analysen av vattendata förbättras. Medlemsstaternas deltagande bör beaktas i detta avseende.

| 8.4 | För att man ska kunna anskaffa en tillräcklig mängd långsiktigt kapital i överensstämmelse med målen för hållbar utveckling krävs det ofta att riskerna minskas för naturkapitalprojekt som rör vatten och som är föremål för större strukturella risker. Högre kostnader, lägre inkomster och ekonomiska förluster i samband med vattenrisker måste noga beaktas. Traditionella lån och bidrag, riskkapital, privat och offentligt kapital samt pensions- och investeringsfonder bör också användas. Möjligheten till grönmålning kvarstår till följd av bristen på enhetliga standarder för gröna obligationer och fonder som investerar på området miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning. |
| --- | --- |

8.4

För att man ska kunna anskaffa en tillräcklig mängd långsiktigt kapital i överensstämmelse med målen för hållbar utveckling krävs det ofta att riskerna minskas för naturkapitalprojekt som rör vatten och som är föremål för större strukturella risker. Högre kostnader, lägre inkomster och ekonomiska förluster i samband med vattenrisker måste noga beaktas. Traditionella lån och bidrag, riskkapital, privat och offentligt kapital samt pensions- och investeringsfonder bör också användas. Möjligheten till grönmålning kvarstår till följd av bristen på enhetliga standarder för gröna obligationer och fonder som investerar på området miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning.

| 8.5 | Kommissionen måste uppmuntra användningen av alla relevanta EU-medel och partnerskapsmöjligheter genom arbetsmarknadens parter och nätverk av organisationer i det civila samhället för att nå ut till alla berörda parter, med särskild tonvikt på små och medelstora företag. Blandfinansiering kan spela en viktig roll på grund av den låga avkastningen på vatteninfrastrukturprojekt, men vattenbolag är fortfarande ett bra investeringsinstrument. |
| --- | --- |

8.5

Kommissionen måste uppmuntra användningen av alla relevanta EU-medel och partnerskapsmöjligheter genom arbetsmarknadens parter och nätverk av organisationer i det civila samhället för att nå ut till alla berörda parter, med särskild tonvikt på små och medelstora företag. Blandfinansiering kan spela en viktig roll på grund av den låga avkastningen på vatteninfrastrukturprojekt, men vattenbolag är fortfarande ett bra investeringsinstrument.

| 8.6 | EESK anser att det är mycket viktigt att införliva resiliens i kriterierna för utvärdering av vattenrelaterade investeringar. Resiliens kan minska kostnaderna för återhämtning från oförutsägbara händelser som stormar, översvämningar, skogsbränder, torka, cyberattacker eller pandemier när de kombineras med optimala investeringar i riskbegränsande åtgärder. Särskild uppmärksamhet och finansiering bör ägnas åt gränsöverskridande vattenprojekt. |
| --- | --- |

8.6

EESK anser att det är mycket viktigt att införliva resiliens i kriterierna för utvärdering av vattenrelaterade investeringar. Resiliens kan minska kostnaderna för återhämtning från oförutsägbara händelser som stormar, översvämningar, skogsbränder, torka, cyberattacker eller pandemier när de kombineras med optimala investeringar i riskbegränsande åtgärder. Särskild uppmärksamhet och finansiering bör ägnas åt gränsöverskridande vattenprojekt.

| 8.7 | Otillräckliga investeringar i och ineffektiva utgifter för vattenrelaterade projekt är huvudorsaken till att EU och resten av världen inte gör några större framsteg när det gäller att uppnå mål 6 för hållbar utveckling om vatten och sanitet. Europa har möjlighet att omvandla de vattenrelaterade utmaningarna till nya möjligheter för teknisk utveckling, samhällsutveckling och företagstillväxt, med slutmålet att uppnå en vattensäker och resilient ekonomi med möjligheter till full och produktiv sysselsättning och arbetstillfällen av god kvalitet för alla. EU kan bli världsledande när det gäller återanvändning av vatten. |
| --- | --- |

8.7

Otillräckliga investeringar i och ineffektiva utgifter för vattenrelaterade projekt är huvudorsaken till att EU och resten av världen inte gör några större framsteg när det gäller att uppnå mål 6 för hållbar utveckling om vatten och sanitet. Europa har möjlighet att omvandla de vattenrelaterade utmaningarna till nya möjligheter för teknisk utveckling, samhällsutveckling och företagstillväxt, med slutmålet att uppnå en vattensäker och resilient ekonomi med möjligheter till full och produktiv sysselsättning och arbetstillfällen av god kvalitet för alla. EU kan bli världsledande när det gäller återanvändning av vatten.

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Vattensvinn uppstår genom att vatten går förlorat i vattenförsörjningssystemet och aldrig når sin slutdestination. Detta är vatten som inte används eller betalas, vilket påverkar såväl de lokala ekonomierna som tillgängliga lokala resurser.

1

(2)  EU-agendan för städer.

2

(3)  Ljubljana Agreement and Multiannual Working Programme – Renewing the Urban Agenda for the EU.

3

(4)  En långsiktig vision för landsbygdsområden: starka, resilienta och livskraftiga landsbygdsområden med god konnektivitet.

4

(5)  EU:s struktur- och investeringsfonder 2014–2020.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

6

(7)  
  EUT C 202, 7.6.2016, s. 307.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

8

(9)  Industrial pollutant releases to water in Europe, Europeiska miljöbyrån.

9

(10)  Förslag till revidering av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse.

10

(11)  Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (EGT L 135, 30.5.1991, s. 40).

11

(12)  Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden.

12

(13)  EU:s struktur- och investeringsfonder 2014–2020.

13

(14)  https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/blue-growth.

14

(15)  På engelska används akronymen ESG (environmental, social, governance).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

16

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 74.3 i arbetsordningen):

ÄNDRINGSFÖRSLAG 8

Punkt 1.4

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| I det framtida regelverket för EU:s blå ekonomi måste man






  — | utgå från principen om en välfärdsekonomi, |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

I det framtida regelverket för EU:s blå ekonomi måste man

—

utgå från principen om en välfärdsekonomi,

| — | integrera sociala villkor och territoriell solidaritet på ett övergripande sätt, |
| --- | --- |

—

integrera sociala villkor och territoriell solidaritet på ett övergripande sätt,

| — | skapa balans mellan miljömässiga, sociala och ekonomiska frågor, |
| --- | --- |

—

skapa balans mellan miljömässiga, sociala och ekonomiska frågor,

| — | dra nytta av transnationella innovativa styrningsmodeller som uppmuntrar finansiering, reglerar den privata sektorns deltagande, förbättrar förvaltningen av vattenresurser och stimulerar EU:s konkurrenskraft, |
| --- | --- |

—

dra nytta av transnationella innovativa styrningsmodeller som uppmuntrar finansiering, reglerar den privata sektorns deltagande, förbättrar förvaltningen av vattenresurser och stimulerar EU:s konkurrenskraft,

| — | anta samarbetsbaserade affärsmodeller och principer för en delningsekonomi, |
| --- | --- |

—

anta samarbetsbaserade affärsmodeller och principer för en delningsekonomi,

| — | anta en institutionell ram som inte kommer att hämma konkurrenskraften för EU:s ekonomiska verksamhet på världsmarknaden, |
| --- | --- |

—

anta en institutionell ram som inte kommer att hämma konkurrenskraften för EU:s ekonomiska verksamhet på världsmarknaden,

| — | erbjuda större öppenhet när det gäller hållbarhetsinitiativ. |
| --- | --- |

—

erbjuda större öppenhet när det gäller hållbarhetsinitiativ.

I det framtida regelverket för EU:s blå ekonomi måste man

| — | utgå från principen om en välfärdsekonomi, |
| --- | --- |

—

utgå från principen om en välfärdsekonomi,

| — | integrera sociala villkor och territoriell solidaritet på ett övergripande sätt, |
| --- | --- |

—

integrera sociala villkor och territoriell solidaritet på ett övergripande sätt,

| — | skapa balans mellan miljömässiga, sociala och ekonomiska frågor, |
| --- | --- |

—

skapa balans mellan miljömässiga, sociala och ekonomiska frågor,

| — | dra nytta av transnationella innovativa styrningsmodeller som uppmuntrar finansiering, reglerar den privata sektorns deltagande, förbättrar förvaltningen av vattenresurser och stimulerar EU:s konkurrenskraft, |
| --- | --- |

—

dra nytta av transnationella innovativa styrningsmodeller som uppmuntrar finansiering, reglerar den privata sektorns deltagande, förbättrar förvaltningen av vattenresurser och stimulerar EU:s konkurrenskraft,

| — | införa en ”gyllene regel” för investeringar i offentlig infrastruktur, |
| --- | --- |

—

införa en ”gyllene regel” för investeringar i offentlig infrastruktur,

| — | anta samarbetsbaserade affärsmodeller och principer för en delningsekonomi, |
| --- | --- |

—

anta samarbetsbaserade affärsmodeller och principer för en delningsekonomi,

| — | anta en institutionell ram som inte kommer att hämma konkurrenskraften för EU:s ekonomiska verksamhet på världsmarknaden, |
| --- | --- |

—

anta en institutionell ram som inte kommer att hämma konkurrenskraften för EU:s ekonomiska verksamhet på världsmarknaden,

| — | erbjuda större öppenhet när det gäller hållbarhetsinitiativ. |
| --- | --- |

—

erbjuda större öppenhet när det gäller hållbarhetsinitiativ.

Motivering

Ändringsförslaget är i linje med den ändring som föreslogs ovan och som redan har motiverats för punkt 4.9: Det är nödvändigt att införa en ”gyllene regel” för offentliga investeringar för att befästa vattnets ställning som en kollektiv nyttighet, vilket redan nämns i EU-lagstiftningen.

Resultat av omröstningen

| Röster för: | 84 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 93 |
| Nedlagda röster: | 17 |

Röster för:

84

Röster emot:

93

Nedlagda röster:

17

Följande punkt i sektionens yttrande ändrades i enlighet med det ändringsförslag som antogs av plenarförsamlingen, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 74.4 i arbetsordningen):

ÄNDRINGSFÖRSLAG 6

Punkt 4.9

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att säkerställa ett tillfredsställande underhåll av vattensystemen och uppmuntra till ökad vattenförsörjning är det mycket viktigt att ta itu med frågan om vattensvinn genom att prioritera pågående underhållsinitiativ som syftar till att avsevärt minska vattenläckor. EESK understryker att dåligt förvaltat och underfinansierat underhåll, i kombination med otillräcklig förvaltning av tillgångar, orsakar betydande ekonomiska förluster. Ny teknik för att upptäcka läckor måste utvecklas omedelbart och särskilt stöd bör tas fram i detta hänseende. | För att säkerställa ett tillfredsställande underhåll av vattensystemen och uppmuntra till ökad vattenförsörjning är det mycket viktigt att ta itu med frågan om vattensvinn genom att prioritera pågående underhållsinitiativ som syftar till att avsevärt minska vattenläckor.
  För att på lämpligt sätt finansiera sådana initiativ är det nödvändigt att införa en ”gyllene regel” för offentliga investeringar.
  EESK understryker att dåligt förvaltat och underfinansierat underhåll, i kombination med otillräcklig förvaltning av tillgångar, orsakar betydande ekonomiska förluster. Ny teknik för att upptäcka läckor måste utvecklas omedelbart och särskilt stöd bör tas fram i detta hänseende. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

För att säkerställa ett tillfredsställande underhåll av vattensystemen och uppmuntra till ökad vattenförsörjning är det mycket viktigt att ta itu med frågan om vattensvinn genom att prioritera pågående underhållsinitiativ som syftar till att avsevärt minska vattenläckor. EESK understryker att dåligt förvaltat och underfinansierat underhåll, i kombination med otillräcklig förvaltning av tillgångar, orsakar betydande ekonomiska förluster. Ny teknik för att upptäcka läckor måste utvecklas omedelbart och särskilt stöd bör tas fram i detta hänseende.

För att säkerställa ett tillfredsställande underhåll av vattensystemen och uppmuntra till ökad vattenförsörjning är det mycket viktigt att ta itu med frågan om vattensvinn genom att prioritera pågående underhållsinitiativ som syftar till att avsevärt minska vattenläckor.
  För att på lämpligt sätt finansiera sådana initiativ är det nödvändigt att införa en ”gyllene regel” för offentliga investeringar.
  EESK understryker att dåligt förvaltat och underfinansierat underhåll, i kombination med otillräcklig förvaltning av tillgångar, orsakar betydande ekonomiska förluster. Ny teknik för att upptäcka läckor måste utvecklas omedelbart och särskilt stöd bör tas fram i detta hänseende.

Resultat av omröstningen

| Röster för: | 93 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 76 |
| Nedlagda röster: | 12 |

Röster för:

93

Röster emot:

76

Nedlagda röster:

12

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/60 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/60

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Tillgång till vatten: att bekämpa vattenfattigdom och dess konsekvenser för socialpolitiken

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 349/10)

| Föredragande: | Kinga JOÓ och Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Föredragande:

Kinga JOÓ och Carlos Manuel TRINDADE

Kinga JOÓ och Carlos Manuel TRINDADE

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 21.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 13.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 171/19/22 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.1.2023

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

21.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

171/19/22

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder till fullo FN:s resolutioner som bekräftar att vatten är en grundläggande mänsklig rättighet (1) som är helt nödvändig för god livskvalitet och åtnjutande av samtliga mänskliga rättigheter. (2) De allmänna principerna för rätten till tillgång till vatten fastställs i mål 6 i FN:s mål för hållbar utveckling och i princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Klimatförändringarna innebär att vattenfattigdomen blir ett allt större problem som måste bekämpas med hjälp av politiska åtgärder. Vid vattenbrist är det de utsatta befolkningsgrupperna som påverkas mest. |
| --- | --- |

1.1

EESK stöder till fullo FN:s resolutioner som bekräftar att vatten är en grundläggande mänsklig rättighet (1

2

| 1.2 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta avstamp i de mänskliga rättigheterna när man utformar vattenpolitiken på samtliga områden och att vidta åtgärder mot vattenfattigdom för att på så sätt även anpassa sig till den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Vattenförsörjnings- och sanitetstjänsterna ska vara hållbara, rättvisa och effektiva, hålla god kvalitet och tillhandahållas till ett överkomligt pris för alla. Särskild hänsyn ska tas till utsatta samhällsgrupper. |
| --- | --- |

1.2

EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta avstamp i de mänskliga rättigheterna när man utformar vattenpolitiken på samtliga områden och att vidta åtgärder mot vattenfattigdom för att på så sätt även anpassa sig till den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Vattenförsörjnings- och sanitetstjänsterna ska vara hållbara, rättvisa och effektiva, hålla god kvalitet och tillhandahållas till ett överkomligt pris för alla. Särskild hänsyn ska tas till utsatta samhällsgrupper.

| 1.3 | EESK anser att en samhällsomfattande tillgång till dricksvatten och sanitet av hög kvalitet och till rimliga priser för hela befolkningen bör betraktas som en kollektiv nyttighet och inte bara som en handelsvara. Vatten bör därför inte förvaltas enligt reglerna för inre marknaden. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att en samhällsomfattande tillgång till dricksvatten och sanitet av hög kvalitet och till rimliga priser för hela befolkningen bör betraktas som en kollektiv nyttighet och inte bara som en handelsvara. Vatten bör därför inte förvaltas enligt reglerna för inre marknaden.

| 1.4 | Vi uppmanar kommissionen att verka för ett gemensamt sätt att betrakta vattenfattigdom på EU-nivå och att utarbeta en övergripande definition av begreppet vattenfattigdom som möjliggör en konkret och gemensam förståelse för vattenfattigdomsproblematiken (3), inom vilken varje medlemsstat kan utveckla en egen definition beroende på sammanhang och i linje med EU:s övergripande dimension. |
| --- | --- |

1.4

Vi uppmanar kommissionen att verka för ett gemensamt sätt att betrakta vattenfattigdom på EU-nivå och att utarbeta en övergripande definition av begreppet vattenfattigdom som möjliggör en konkret och gemensam förståelse för vattenfattigdomsproblematiken (3

| 1.5 | EESK uppmanar kommissionen att utarbeta gemensamma riktlinjer för att övervaka tillgången till vattenförsörjnings- och sanitetstjänster (4) av god kvalitet och till överkomliga priser och göra en bedömning av olika geografiska, sociala och könsrelaterade skillnader på medlemsstats- och EU-nivå, kartlägga dagens situation och regelbundet övervaka utvecklingen. Informationen bör vara tillförlitlig, giltig och tillgänglig för allmänheten. Detta är också nödvändigt om kraven i artikel 16 a i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten ska kunna uppfyllas (5) (nedan kallat dricksvattendirektivet), och EESK förväntar sig att kommissionens förslag till omarbetning av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (6), genom vilket en artikel 19 om tillgång till sanitet införs, kommer att antas. |
| --- | --- |

1.5

EESK uppmanar kommissionen att utarbeta gemensamma riktlinjer för att övervaka tillgången till vattenförsörjnings- och sanitetstjänster (4

5

6

| 1.6 | EESK föreslår att kommissionen i samband med den kommande översynen av dricksvattendirektivet lägger fram förslag om bestämmelser som garanterar en samhällsomfattande tillgång till vattenförsörjnings- och sanitetstjänster i enlighet med FN:s mål 6 för hållbar utveckling. EESK rekommenderar att kommissionen antar gemensamma riktlinjer för prissättningen av vatten och sanitet, inom vilka medlemsstaterna kan utarbeta egna nationella regelverk beroende på sammanhang. Dessa riktlinjer bör respektera den mänskliga rättigheten till vatten och principen om förbud mot försämring liknande den princip som rekommenderats av FN när det gäller mänskliga rättigheter och tillgång till dricksvatten och sanitet. |
| --- | --- |

1.6

EESK föreslår att kommissionen i samband med den kommande översynen av dricksvattendirektivet lägger fram förslag om bestämmelser som garanterar en samhällsomfattande tillgång till vattenförsörjnings- och sanitetstjänster i enlighet med FN:s mål 6 för hållbar utveckling. EESK rekommenderar att kommissionen antar gemensamma riktlinjer för prissättningen av vatten och sanitet, inom vilka medlemsstaterna kan utarbeta egna nationella regelverk beroende på sammanhang. Dessa riktlinjer bör respektera den mänskliga rättigheten till vatten och principen om förbud mot försämring liknande den princip som rekommenderats av FN när det gäller mänskliga rättigheter och tillgång till dricksvatten och sanitet.

| 1.7 | EESK betonar att en avgiftsbeläggning av vattenförsörjnings- och sanitetstjänster inte får stå i vägen för andra sociala behov. Kommittén uppmanar därför kommissionen att ta fram en översikt över de åtgärder som tillämpas i alla medlemsstater när det gäller frågan om överkomliga priser, särskilt för utsatta konsumentgrupper. Med utgångspunkt i en sådan översikt uppmanar vi kommissionen att utarbeta gemensamma riktlinjer för medlemsstaterna för att identifiera hushåll för vilka priserna inte är överkomliga, särskilt utsatta konsumenter, och ta fram åtgärder för att hitta lösningar på denna problematik. Sådana riktlinjer bör säkerställa att ingen användare som befinner sig i en utsatt situation får sin vattenförsörjning avstängd (7). Åtgärderna bör bygga på en helhetssyn på de berörda hushållens situation. Man bör därför använda sig av socialpolitiska instrument vid sidan av bostadspolitiska åtgärder och särskilda åtgärder för vattenförsörjnings- och sanitetstjänster beroende på sammanhanget. Solidaritetsprincipen bör beaktas vid finansieringen av sådana åtgärder. Vid sidan av offentlig finansiering bör möjligheten att använda sig av innovativa finansieringsformer undersökas, t.ex. öronmärkta fonder för vattenräkningar. |
| --- | --- |

1.7

EESK betonar att en avgiftsbeläggning av vattenförsörjnings- och sanitetstjänster inte får stå i vägen för andra sociala behov. Kommittén uppmanar därför kommissionen att ta fram en översikt över de åtgärder som tillämpas i alla medlemsstater när det gäller frågan om överkomliga priser, särskilt för utsatta konsumentgrupper. Med utgångspunkt i en sådan översikt uppmanar vi kommissionen att utarbeta gemensamma riktlinjer för medlemsstaterna för att identifiera hushåll för vilka priserna inte är överkomliga, särskilt utsatta konsumenter, och ta fram åtgärder för att hitta lösningar på denna problematik. Sådana riktlinjer bör säkerställa att ingen användare som befinner sig i en utsatt situation får sin vattenförsörjning avstängd (7

| 1.8 | EESK rekommenderar att EU antar och stärker regelverket för vattenkoncessionsavtal, så att vatten förvaltas som en kollektiv nyttighet snarare än som en handelsvara. Regelverket bör






  a) | stå i överensstämmelse med bestämmelserna om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- | --- |

1.8

EESK rekommenderar att EU antar och stärker regelverket för vattenkoncessionsavtal, så att vatten förvaltas som en kollektiv nyttighet snarare än som en handelsvara. Regelverket bör

a)

stå i överensstämmelse med bestämmelserna om de mänskliga rättigheterna,

| b) | främja de akvatiska ekosystemens hållbarhet, |
| --- | --- |

b)

främja de akvatiska ekosystemens hållbarhet,

| c) | fastställas och genomföras på ett sätt som präglas av insyn och med allmänhetens deltagande, och |
| --- | --- |

c)

fastställas och genomföras på ett sätt som präglas av insyn och med allmänhetens deltagande, och

| d) | komplettera ramen för koncessionsrättigheter med offentliga institutioner så att man kan återta vattenanvändningsrättigheter i utbyte mot skälig ersättning och omfördela dem under kriser med torka till användare i nödsituationer. |
| --- | --- |

d)

komplettera ramen för koncessionsrättigheter med offentliga institutioner så att man kan återta vattenanvändningsrättigheter i utbyte mot skälig ersättning och omfördela dem under kriser med torka till användare i nödsituationer.

| 1.9 | EESK noterar att det finns en grundläggande skillnad mellan offentlig och privat vattenförvaltning och att goda och dåliga exempel återfinns i båda systemen. Den privata förvaltningen kan dock, på grund av sitt vinstfokus, ha svårt att uppfylla det grundläggande kravet på att tjänsterna ska vara samhällsomfattande, dvs. att de ska omfatta 100 % av befolkningen. EESK anser att offentlig vattenförvaltning ger bättre garantier för en samhällsomfattande tillgång till vatten- och avloppssystem till ett rimligt pris och med tillfredsställande kvalitetsstandarder samt bättre garantier för återställande och skydd av ekosystemen. |
| --- | --- |

1.9

EESK noterar att det finns en grundläggande skillnad mellan offentlig och privat vattenförvaltning och att goda och dåliga exempel återfinns i båda systemen. Den privata förvaltningen kan dock, på grund av sitt vinstfokus, ha svårt att uppfylla det grundläggande kravet på att tjänsterna ska vara samhällsomfattande, dvs. att de ska omfatta 100 % av befolkningen. EESK anser att offentlig vattenförvaltning ger bättre garantier för en samhällsomfattande tillgång till vatten- och avloppssystem till ett rimligt pris och med tillfredsställande kvalitetsstandarder samt bättre garantier för återställande och skydd av ekosystemen.

| 1.10 | EESK anser att EU och samtliga medlemsstater bör anta en miljövision och utarbeta stödprogram för vattendistributörer i syfte att minska läckor och förluster, vilket är ett av de största problemen för vattenresursförvaltningen. Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga och stödja nya och innovativa tekniska lösningar för att komma till rätta med vattenbristen, t.ex. genom en ökad användning av gråvatten och renat avloppsvatten samt av decentraliserade, småskaliga anläggningar för rening av avloppsvatten. |
| --- | --- |

1.10

EESK anser att EU och samtliga medlemsstater bör anta en miljövision och utarbeta stödprogram för vattendistributörer i syfte att minska läckor och förluster, vilket är ett av de största problemen för vattenresursförvaltningen. Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga och stödja nya och innovativa tekniska lösningar för att komma till rätta med vattenbristen, t.ex. genom en ökad användning av gråvatten och renat avloppsvatten samt av decentraliserade, småskaliga anläggningar för rening av avloppsvatten.

| 1.11 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla ekonomiskt stöd till infrastrukturutveckling, med särskild hänsyn till resursfattiga fastighetsägare och socialt eftersatta stads- och landsbygdsområden där infrastrukturen kännetecknas av långvariga renoveringsbehov. Man bör överväga att utveckla infrastruktur för vatten och sanitet inom ramen för initiativet ”renoveringsvåg” för byggsektorn. I samband med den fysiska planeringen bör man också verka för att vattenförsörjnings- och sanitetstjänster tillhandahålls på ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbart sätt. |
| --- | --- |

1.11

EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla ekonomiskt stöd till infrastrukturutveckling, med särskild hänsyn till resursfattiga fastighetsägare och socialt eftersatta stads- och landsbygdsområden där infrastrukturen kännetecknas av långvariga renoveringsbehov. Man bör överväga att utveckla infrastruktur för vatten och sanitet inom ramen för initiativet ”renoveringsvåg” för byggsektorn. I samband med den fysiska planeringen bör man också verka för att vattenförsörjnings- och sanitetstjänster tillhandahålls på ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbart sätt.

| 1.12 | Kommittén är mycket medveten om att det finns ett stort antal avrinningsområden i EU som delas av flera medlemsstater och rekommenderar att man antar en politisk och teknisk ram för styrning och att det civila samhället deltar i arbetet med samtliga avrinningsområden i EU (se punkt 6.4 och 6.5). EESK föreslår att kommissionen utvärderar resultatet av avrinningsområdesförvaltningen och inför politiska, tekniska och deltagarbaserade mekanismer för att förbättra denna förvaltning. Kommissionen bör inrätta ett avrinningsområdesråd som företräder alla berörda parter som ett organ som bistår myndigheten för avrinningsområden och fungerar som medlare i gränsöverskridande konflikter. |
| --- | --- |

1.12

Kommittén är mycket medveten om att det finns ett stort antal avrinningsområden i EU som delas av flera medlemsstater och rekommenderar att man antar en politisk och teknisk ram för styrning och att det civila samhället deltar i arbetet med samtliga avrinningsområden i EU (se punkt 6.4 och 6.5). EESK föreslår att kommissionen utvärderar resultatet av avrinningsområdesförvaltningen och inför politiska, tekniska och deltagarbaserade mekanismer för att förbättra denna förvaltning. Kommissionen bör inrätta ett avrinningsområdesråd som företräder alla berörda parter som ett organ som bistår myndigheten för avrinningsområden och fungerar som medlare i gränsöverskridande konflikter.

| 1.13 | EESK rekommenderar att kommissionen






  — | reglerar mycket vattenintensiva jordbruks- och industriprojekt med avseende på de miljömässiga och sociala problem som uppstår nedströms och i förekommande fall utarbetar en utfasningsfas för dessa projekt så att man kan hitta lösningar för berörda företag, arbetstagare och områden och anslå de medel som krävs för att uppnå en välavvägd lösning, |
| --- | --- | --- |

1.13

EESK rekommenderar att kommissionen

—

reglerar mycket vattenintensiva jordbruks- och industriprojekt med avseende på de miljömässiga och sociala problem som uppstår nedströms och i förekommande fall utarbetar en utfasningsfas för dessa projekt så att man kan hitta lösningar för berörda företag, arbetstagare och områden och anslå de medel som krävs för att uppnå en välavvägd lösning,

| — | utarbetar lagstiftning som syftar till att säkerställa att ett minimiflöde når havet, och |
| --- | --- |

—

utarbetar lagstiftning som syftar till att säkerställa att ett minimiflöde når havet, och

| — | verkar för att EU antar beredskapsplaner som prioriterar tillgången till dricksvatten vid en vattenbristkris. |
| --- | --- |

—

verkar för att EU antar beredskapsplaner som prioriterar tillgången till dricksvatten vid en vattenbristkris.

| 1.14 | EESK föreslår att EU utarbetar konsumentskyddsåtgärder så att alla ges tillgång till rent dricksvatten till ett rimligt pris och till tillfredsställande avloppssystem. Dessa åtgärder bör utformas i samarbete med olika berörda parter (konsumenter, arbetstagare, företag) i särskilda samrådsorgan. |
| --- | --- |

1.14

EESK föreslår att EU utarbetar konsumentskyddsåtgärder så att alla ges tillgång till rent dricksvatten till ett rimligt pris och till tillfredsställande avloppssystem. Dessa åtgärder bör utformas i samarbete med olika berörda parter (konsumenter, arbetstagare, företag) i särskilda samrådsorgan.

| 1.15 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att öka EU-invånarnas medvetenhet om vattnets värde samt vikten av tillgång till vatten och sanitet för alla. Man bör ta tillvara möjligheterna till kommunikation och utbildning i syfte att öka medvetenheten om vikten av en mer hållbar användning av vattenförsörjnings- och sanitetstjänster (8). Man bör framför allt rikta sig till barn och ungdomar såsom viktiga aktörer för en hållbar användning av vattenförsörjnings- och sanitetstjänster i framtiden, men informationsarbetet bör omfatta alla åldersgrupper. När det gäller hushåll som lever i vattenfattigdom bör åtgärder för ökad medvetenhet vara en av flera åtgärder för att förbättra dessa hushålls tillgång till vattenförsörjnings- och sanitetstjänster av hög kvalitet och till överkomliga priser. |
| --- | --- |

1.15

EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att öka EU-invånarnas medvetenhet om vattnets värde samt vikten av tillgång till vatten och sanitet för alla. Man bör ta tillvara möjligheterna till kommunikation och utbildning i syfte att öka medvetenheten om vikten av en mer hållbar användning av vattenförsörjnings- och sanitetstjänster (8

| 1.16 | EU:s och medlemsstaternas vattenpolitik bör åtföljas av systematiska undersökningar av personalbehoven inom vattensektorn, bl.a. i fråga om nödvändiga kvalifikationer, personalutveckling samt hanteringen av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Dessa undersökningar bör genomföras tillsammans med arbetsmarknadens parter inom den berörda sektorn. |
| --- | --- |

1.16

EU:s och medlemsstaternas vattenpolitik bör åtföljas av systematiska undersökningar av personalbehoven inom vattensektorn, bl.a. i fråga om nödvändiga kvalifikationer, personalutveckling samt hanteringen av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Dessa undersökningar bör genomföras tillsammans med arbetsmarknadens parter inom den berörda sektorn.

2.   Inledning och yttrandets tillämpningsområde

Inledning och yttrandets tillämpningsområde

| 2.1 | Vatten är av grundläggande betydelse för livets alla aspekter. Vatten spelar också en viktig roll för en hållbar utveckling och är avgörande för freden i vår civilisation. Klimatförändringarna har redan förvärrat ett antal vattenrelaterade problem och kommer att fortsätta att göra det i ännu större utsträckning i framtiden. Den otillräckliga färskvattenförsörjningen sätter allt större press på samhället och framför allt på utsatta samhällsgrupper. |
| --- | --- |

2.1

Vatten är av grundläggande betydelse för livets alla aspekter. Vatten spelar också en viktig roll för en hållbar utveckling och är avgörande för freden i vår civilisation. Klimatförändringarna har redan förvärrat ett antal vattenrelaterade problem och kommer att fortsätta att göra det i ännu större utsträckning i framtiden. Den otillräckliga färskvattenförsörjningen sätter allt större press på samhället och framför allt på utsatta samhällsgrupper.

| 2.2 | År 2010 (9) erkände FN:s generalförsamling uttryckligen att tillgången till vatten och sanitet är en mänsklig rättighet, vilket också fick stöd vid FN:s vattenkonferens 2023 (10). FN erkänner också att rent dricksvatten och sanitet är avgörande för förverkligandet av alla mänskliga rättigheter. FN:s 17 internationellt överenskomna mål för hållbar utveckling omfattar mål 6 om att ”säkerställa tillgången till och en hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla”. Vid sidan av dessa globala åtaganden anges det i princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter att var och en har rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet, inklusive vatten och sanitära anläggningar. |
| --- | --- |

2.2

År 2010 (9

10

| 2.3 | EU har inrättat en omfattande rättslig förvaltningsram för att säkerställa en hållbar förvaltning av sina vattenresurser och har gjort framsteg i arbetet med att genomföra den. (11) (12) EESK förespråkar i sina tidigare yttranden att man kopplar de utmaningar som är förknippade med vattenproblematiken till åtgärder för att bekämpa fattigdom och målet att utrota fattigdomen (13), främja tillhandahållandet av vatten och sanitet som viktiga allmännyttiga tjänster för alla (14) och underlätta tillgången till dricksvatten för utsatta samhällsgrupper och människor som bor på isolerade platser och i eftersatta eller perifera landsbygdsområden (15). |
| --- | --- |

2.3

EU har inrättat en omfattande rättslig förvaltningsram för att säkerställa en hållbar förvaltning av sina vattenresurser och har gjort framsteg i arbetet med att genomföra den. (11

12

13

14

15

| 2.4 | I detta yttrande på eget initiativ uppmärksammas de rådande utmaningarna när det gäller tillgången till rent vatten och sanitet. Kommittén föreslår också åtgärder som bör vidtas på europeisk, nationell och lokal nivå och när det gäller det organiserade civila samhällets roll i kampen mot vattenfattigdomen och dess effekter, särskilt för de mest utsatta samhällsgrupperna. Slutligen undersöker vi olika sätt att mildra de sociala, politiska och ekonomiska effekterna av vattenfattigdom och dess inverkan på människors hälsa. |
| --- | --- |

2.4

I detta yttrande på eget initiativ uppmärksammas de rådande utmaningarna när det gäller tillgången till rent vatten och sanitet. Kommittén föreslår också åtgärder som bör vidtas på europeisk, nationell och lokal nivå och när det gäller det organiserade civila samhällets roll i kampen mot vattenfattigdomen och dess effekter, särskilt för de mest utsatta samhällsgrupperna. Slutligen undersöker vi olika sätt att mildra de sociala, politiska och ekonomiska effekterna av vattenfattigdom och dess inverkan på människors hälsa.

| 2.5 | Vattenfattigdom förekommer i EU, trots EU:s relativt gynnsamma ställning globalt sett. Att inte ha tillgång till vatten och sanitet av god kvalitet och till överkomliga priser, en situation som kan beskrivas som vattenfattigdom, är vardag för miljontals EU-medborgare. Med andra ord nekas miljontals européer rätten till vatten och sanitet av god kvalitet och till överkomliga priser. |
| --- | --- |

2.5

Vattenfattigdom förekommer i EU, trots EU:s relativt gynnsamma ställning globalt sett. Att inte ha tillgång till vatten och sanitet av god kvalitet och till överkomliga priser, en situation som kan beskrivas som vattenfattigdom, är vardag för miljontals EU-medborgare. Med andra ord nekas miljontals européer rätten till vatten och sanitet av god kvalitet och till överkomliga priser.

| 2.6 | Vattenfattigdomen får dock långtgående sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser och innebär bland annat hälsorisker på individ- och samhällsnivå, minskad anställbarhet, försämrad lokal ekonomi, socialt utanförskap, miljöföroreningar, migrationsströmmar och politisk instabilitet. Dessa konsekvenser är mycket oproportionerliga när man ser till hushållens andel av den totala vattenanvändningen och genereringen av avloppsvatten i förhållande till industrin och jordbruket. Detta återspeglas i att det första framgångsrika europeiska medborgarinitiativet handlade om tillgången till vatten och sanitet. I medborgarinitiativet ställdes krav på att alla ska ha tillgång till vattenförsörjnings- och sanitetstjänster i EU och att de mänskliga rättigheterna måste prioriteras framför marknadens intressen när det gäller vattenförsörjning. Man framförde också krav på ökade EU-insatser för att säkerställa en samhällsomfattande tillgång till vatten och sanitet (16). Åtgärder mot vattenfattigdom måste vidtas om kommissionens politiska prioriteringar ska kunna uppnås, framför allt den gröna given och löftet inom ramen för denna att ingen får lämnas utanför. |
| --- | --- |

2.6

Vattenfattigdomen får dock långtgående sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser och innebär bland annat hälsorisker på individ- och samhällsnivå, minskad anställbarhet, försämrad lokal ekonomi, socialt utanförskap, miljöföroreningar, migrationsströmmar och politisk instabilitet. Dessa konsekvenser är mycket oproportionerliga när man ser till hushållens andel av den totala vattenanvändningen och genereringen av avloppsvatten i förhållande till industrin och jordbruket. Detta återspeglas i att det första framgångsrika europeiska medborgarinitiativet handlade om tillgången till vatten och sanitet. I medborgarinitiativet ställdes krav på att alla ska ha tillgång till vattenförsörjnings- och sanitetstjänster i EU och att de mänskliga rättigheterna måste prioriteras framför marknadens intressen när det gäller vattenförsörjning. Man framförde också krav på ökade EU-insatser för att säkerställa en samhällsomfattande tillgång till vatten och sanitet (16

| 2.7 | Dricksvattendirektivet ålägger medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att utsatta och marginaliserade grupper har tillgång till dricksvatten. I direktivet erkänns dock inte den samhällsomfattande rätten till rent dricksvatten och sanitära anläggningar i enlighet med målen för hållbar utveckling. EESK uppmanar kommissionen att inbegripa ett sådant erkännande i nästa översyn av dricksvattendirektivet. |
| --- | --- |

2.7

Dricksvattendirektivet ålägger medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att utsatta och marginaliserade grupper har tillgång till dricksvatten. I direktivet erkänns dock inte den samhällsomfattande rätten till rent dricksvatten och sanitära anläggningar i enlighet med målen för hållbar utveckling. EESK uppmanar kommissionen att inbegripa ett sådant erkännande i nästa översyn av dricksvattendirektivet.

| 2.8 | Kommittén beklagar att den information som finns tillgänglig är begränsad och ofullständig, vilket gör det svårt att få en heltäckande bild av fenomenets omfattning och särdrag. |
| --- | --- |

2.8

Kommittén beklagar att den information som finns tillgänglig är begränsad och ofullständig, vilket gör det svårt att få en heltäckande bild av fenomenets omfattning och särdrag.

3.   Tillgång till vatten av god kvalitet och sanitet

Tillgång till vatten av god kvalitet och sanitet

| 3.1 | 2,2 % av EU:s befolkning, cirka 9,8 miljoner människor, använder inte säkert dricksvatten från en förbättrad vattenkälla till vilken man har tillgång i bostaden (17). Ytterligare 2 %, cirka 9,4 miljoner människor, kan endast få tillgång till grundläggande dricksvattentjänster utanför bostaden (18). Cirka 450 000 personer som är bosatta i EU (19) har inte ens tillgång till grundläggande dricksvattentjänster. 6,7 miljoner människor i EU, 1,5 % av befolkningen, bor utan sanitära anläggningar, dvs. i hushåll som saknar badkar, dusch och vattentoalett inomhus, medan 84,5 miljoner människor, 19 % av befolkningen, bor i bostäder som saknar tillgång till åtminstone sekundär rening av avloppsvatten (20). |
| --- | --- |

3.1

2,2 % av EU:s befolkning, cirka 9,8 miljoner människor, använder inte säkert dricksvatten från en förbättrad vattenkälla till vilken man har tillgång i bostaden (17

18

19

20

| 3.2 | Vattenfattigdom drabbar särskilt utsatta individer och hushåll.






  — | Sannolikheten att hushåll som lever i fattigdom saknar sanitära anläggningar är tre gånger så stor (21). |
| --- | --- | --- |

3.2

Vattenfattigdom drabbar särskilt utsatta individer och hushåll.

—

Sannolikheten att hushåll som lever i fattigdom saknar sanitära anläggningar är tre gånger så stor (21).

21

| — | En otillräcklig tillgång till vatten, sanitet och hygien har en oproportionerligt stor inverkan på kvinnor i många hänseenden, till exempel på grund av att kvinnor har ett oproportionerligt stort ansvar för hushållssysslor och med anledning av kvinnors menstruationshygien. |
| --- | --- |

—

En otillräcklig tillgång till vatten, sanitet och hygien har en oproportionerligt stor inverkan på kvinnor i många hänseenden, till exempel på grund av att kvinnor har ett oproportionerligt stort ansvar för hushållssysslor och med anledning av kvinnors menstruationshygien.

| — | Barn drabbas oproportionerligt hårt, eftersom de är mer benägna att påverkas av konsekvenserna av dålig hygien. |
| --- | --- |

—

Barn drabbas oproportionerligt hårt, eftersom de är mer benägna att påverkas av konsekvenserna av dålig hygien.

| — | Personer med funktionsnedsättning eller särskilda behov är också mer utsatta för konsekvenserna av vattenfattigdom. |
| --- | --- |

—

Personer med funktionsnedsättning eller särskilda behov är också mer utsatta för konsekvenserna av vattenfattigdom.

| — | Hemlösa, särskilt personer som lever på gatan, drabbas mycket hårt av bristen på vatten, sanitet och hygien på grund av deras extrema bostadsfattigdom. |
| --- | --- |

—

Hemlösa, särskilt personer som lever på gatan, drabbas mycket hårt av bristen på vatten, sanitet och hygien på grund av deras extrema bostadsfattigdom.

| — | Europas största etniska minoritet, romerna, påverkas i mycket hög grad av bristen på tillgång till säkert dricksvatten och sanitet till överkomliga priser. Var tredje rom bor i en bostad utan kranvatten (22) och något fler än hälften har en vattentoalett eller dusch inomhus (23). Det finns exempel på marginaliserade befolkningsgrupper, där romerna är överrepresenterade, som till och med förvägras grundläggande dricksvattentjänster genom att offentliga vattenkranar stängs av (24) och som bor i områden där grundvattnet förorenats av ekonomisk verksamhet (25). |
| --- | --- |

—

Europas största etniska minoritet, romerna, påverkas i mycket hög grad av bristen på tillgång till säkert dricksvatten och sanitet till överkomliga priser. Var tredje rom bor i en bostad utan kranvatten (22) och något fler än hälften har en vattentoalett eller dusch inomhus (23). Det finns exempel på marginaliserade befolkningsgrupper, där romerna är överrepresenterade, som till och med förvägras grundläggande dricksvattentjänster genom att offentliga vattenkranar stängs av (24) och som bor i områden där grundvattnet förorenats av ekonomisk verksamhet (25).

22

23

24

25

| — | Invandrare, särskilt papperslösa migranter som bor i nödbostäder eller i informella bostäder, kan vara särskilt utsatta för bristfällig tillgång till vattenförsörjnings- och sanitetstjänster. |
| --- | --- |

—

Invandrare, särskilt papperslösa migranter som bor i nödbostäder eller i informella bostäder, kan vara särskilt utsatta för bristfällig tillgång till vattenförsörjnings- och sanitetstjänster.

| — | En bristfällig tillgång till vatten och sanitet till överkomliga priser kan påverka utsatta hushålls familjeföretag och skapa sociala och ekonomiska problem. |
| --- | --- |

—

En bristfällig tillgång till vatten och sanitet till överkomliga priser kan påverka utsatta hushålls familjeföretag och skapa sociala och ekonomiska problem.

| 3.3 | Geografiska skillnader när det gäller vatten- och sanitetsinfrastrukturen är en viktig faktor – men inte den enda – som kan förklara de sociala skillnaderna i fråga om tillgången till vatten och sanitet. I många områden överlappar infrastrukturproblem och sociala problem varandra. Marginaliserade landsbygdssamhällen kan vara särskilt missgynnade. Dessutom bidrar infrastruktur av dålig kvalitet i resursfattiga stadsdelar med långvariga renoveringsbehov till vattenfattigdom och miljöproblem. |
| --- | --- |

3.3

Geografiska skillnader när det gäller vatten- och sanitetsinfrastrukturen är en viktig faktor – men inte den enda – som kan förklara de sociala skillnaderna i fråga om tillgången till vatten och sanitet. I många områden överlappar infrastrukturproblem och sociala problem varandra. Marginaliserade landsbygdssamhällen kan vara särskilt missgynnade. Dessutom bidrar infrastruktur av dålig kvalitet i resursfattiga stadsdelar med långvariga renoveringsbehov till vattenfattigdom och miljöproblem.

| 3.4 | Demografiska förändringar påverkar samtidigt den geografiska spridningen när det gäller efterfrågan på vattenförsörjnings- och sanitetstjänster. Urbaniseringen leder till ökad efterfrågan på vattenförsörjnings- och sanitetstjänster i många tätbefolkade stadsområden. I andra delar av EU, framför allt på landsbygden – men inte bara – innebär befolkningsminskningen utmaningar för nätverksdriften. |
| --- | --- |

3.4

Demografiska förändringar påverkar samtidigt den geografiska spridningen när det gäller efterfrågan på vattenförsörjnings- och sanitetstjänster. Urbaniseringen leder till ökad efterfrågan på vattenförsörjnings- och sanitetstjänster i många tätbefolkade stadsområden. I andra delar av EU, framför allt på landsbygden – men inte bara – innebär befolkningsminskningen utmaningar för nätverksdriften.

| 3.5 | De ovannämnda problemen med bristande tillgång till vattenförsörjnings- och sanitetstjänster drabbar främst utsatta samhällsgrupper, men en mycket större andel av EU:s befolkning – i genomsnitt 30 % – påverkas av någon form av vattenstress, dvs. en obalans mellan utbud och efterfrågan på vatten (26). Människor i södra Europa drabbas av allvarliga vattenstressproblem under hela året. I andra delar av Europa förekommer vattenbrist då och då och i vissa utsatta områden. I EU bor sammanlagt 8 miljoner människor i områden där torka eller vattenstress förekommer ofta (27). Klimatförändringarna förväntas leda till att vattentillgången minskar ytterligare under vissa delar av året i de flesta delar av EU. |
| --- | --- |

3.5

De ovannämnda problemen med bristande tillgång till vattenförsörjnings- och sanitetstjänster drabbar främst utsatta samhällsgrupper, men en mycket större andel av EU:s befolkning – i genomsnitt 30 % – påverkas av någon form av vattenstress, dvs. en obalans mellan utbud och efterfrågan på vatten (26

27

| 3.6 | Eftersom klimatförändringarna innebär förändrade hydrologiska cykler, ändrade nederbördsmönster och högre temperaturer är de också en viktig faktor som påverkar förekomsten av vattenstress och har en direkt inverkan på tillgången till vatten, sanitet och hygien på flera sätt. Torka, högre temperaturer och till och med extrem nederbörd minskar tillgången till vatten, försämrar vattenkvaliteten och skadar infrastrukturen, vilket leder till svårigheter med att upprätthålla goda hygien- och sanitetsrutiner. Stigande havsnivåer kan minska tillgången till dricksvatten på grund av översvämningar och inträngning av saltvatten. Det finns endast knapphändiga uppgifter som specifikt omfattar EU. Med utgångspunkt i globala trender kan det dock rimligen antas att klimatförändringarna har oproportionerligt stora effekter på utsatta individer, hushåll och samhällsgrupper (28). |
| --- | --- |

3.6

Eftersom klimatförändringarna innebär förändrade hydrologiska cykler, ändrade nederbördsmönster och högre temperaturer är de också en viktig faktor som påverkar förekomsten av vattenstress och har en direkt inverkan på tillgången till vatten, sanitet och hygien på flera sätt. Torka, högre temperaturer och till och med extrem nederbörd minskar tillgången till vatten, försämrar vattenkvaliteten och skadar infrastrukturen, vilket leder till svårigheter med att upprätthålla goda hygien- och sanitetsrutiner. Stigande havsnivåer kan minska tillgången till dricksvatten på grund av översvämningar och inträngning av saltvatten. Det finns endast knapphändiga uppgifter som specifikt omfattar EU. Med utgångspunkt i globala trender kan det dock rimligen antas att klimatförändringarna har oproportionerligt stora effekter på utsatta individer, hushåll och samhällsgrupper (28

| 3.7 | Den mängd vatten som hushållen använder varierar stort mellan olika medlemsstater och uppgår till mellan 77 och 220 liter per capita per dag (29). I EU:s östra medlemsstater tenderar konsumtionen att vara lägre än i väst samtidigt som vissa av unionens södra medlemsstater är de som konsumerar mest. Det finns dock avvikande värden (30). |
| --- | --- |

3.7

Den mängd vatten som hushållen använder varierar stort mellan olika medlemsstater och uppgår till mellan 77 och 220 liter per capita per dag (29

30

| 3.8 | Även om vattenkvaliteten i EU rent generellt är god finns det fortfarande kvalitetsproblem i vissa områden, vilket framgår av att man väckt talan mot vissa medlemsstater på grund av bristande efterlevnad av dricksvattendirektivet. Dessutom medför en bristande tillgång till säkert förvaltade dricksvattentjänster, framför allt grundläggande vattentjänster, en hög risk för att otjänligt dricksvatten används. |
| --- | --- |

3.8

Även om vattenkvaliteten i EU rent generellt är god finns det fortfarande kvalitetsproblem i vissa områden, vilket framgår av att man väckt talan mot vissa medlemsstater på grund av bristande efterlevnad av dricksvattendirektivet. Dessutom medför en bristande tillgång till säkert förvaltade dricksvattentjänster, framför allt grundläggande vattentjänster, en hög risk för att otjänligt dricksvatten används.

| 3.9 | De allra flesta är nöjda med dricksvattenkvaliteten, men inte alla. Studier från mitten av 2010-talet visar att 82 % av EU:s invånare ansåg att kvaliteten på dricksvattnet i det område där de bor var god (31), medan cirka 7 % var av motsatt åsikt. Den allmänna bedömningen av dricksvattnet inom EU var mycket mindre positiv och bara 27 % höll med om påståendet att det finns god tillgång till hälsosamt och rent vatten i hela EU. |
| --- | --- |

3.9

De allra flesta är nöjda med dricksvattenkvaliteten, men inte alla. Studier från mitten av 2010-talet visar att 82 % av EU:s invånare ansåg att kvaliteten på dricksvattnet i det område där de bor var god (31

| 3.10 | Medan en överväldigande majoritet av EU:s invånare använder kranvatten för tvätt, personlig hygien och matlagning är andelen personer som dricker kranvatten något lägre. I mitten av 2010-talet sade över 90 % att de använde kranvatten för matlagning, medan endast 55 % uppgav att de alltid dricker vatten direkt från kranen och ytterligare 10 % sade att de alltid dricker kranvatten efter filtrering. |
| --- | --- |

3.10

Medan en överväldigande majoritet av EU:s invånare använder kranvatten för tvätt, personlig hygien och matlagning är andelen personer som dricker kranvatten något lägre. I mitten av 2010-talet sade över 90 % att de använde kranvatten för matlagning, medan endast 55 % uppgav att de alltid dricker vatten direkt från kranen och ytterligare 10 % sade att de alltid dricker kranvatten efter filtrering.

| 3.11 | Under de senaste årtiondena har vatten genomgått en process som förvandlat vatten till en handelsvara och vattentjänster har genomgått en process som innebär att dessa tjänster privatiserats och monetariserats. På senare år har dessa processer ifrågasatts och det finns redan exempel på kommuner som har tagit tillbaka ansvaret för att tillhandahålla vattentjänster. Vatten är oumbärligt för livet, en gemensam resurs och en mänsklig rättighet. I detta sammanhang anser EESK att vattenförsörjnings- och sanitetstjänster såsom tjänster av allmänt intresse, bör omfattas av tydliga bestämmelser som reglerar skyldigheten att tillhandahålla dessa tjänster, så att vatten och avlopp förvaltas på ett sätt som ger alla tillgång till dessa tjänster av tillfredsställande kvalitet och till ett överkomligt pris. Kommissionen bör behålla de undantag för vatten och avloppsvatten i direktivet om tilldelning av koncessioner (2014/23/EU) (32) som beviljats tack vare det framgångsrika europeiska medborgarinitiativet ”Right2Water”. EESK rekommenderar att kommissionen undantar vattentjänster från reglerna för inre marknaden. |
| --- | --- |

3.11

Under de senaste årtiondena har vatten genomgått en process som förvandlat vatten till en handelsvara och vattentjänster har genomgått en process som innebär att dessa tjänster privatiserats och monetariserats. På senare år har dessa processer ifrågasatts och det finns redan exempel på kommuner som har tagit tillbaka ansvaret för att tillhandahålla vattentjänster. Vatten är oumbärligt för livet, en gemensam resurs och en mänsklig rättighet. I detta sammanhang anser EESK att vattenförsörjnings- och sanitetstjänster såsom tjänster av allmänt intresse, bör omfattas av tydliga bestämmelser som reglerar skyldigheten att tillhandahålla dessa tjänster, så att vatten och avlopp förvaltas på ett sätt som ger alla tillgång till dessa tjänster av tillfredsställande kvalitet och till ett överkomligt pris. Kommissionen bör behålla de undantag för vatten och avloppsvatten i direktivet om tilldelning av koncessioner (2014/23/EU) (32

4.   Överkomliga priser

Överkomliga priser

| 4.1 | Att inte ha råd med vattenförsörjnings- och sanitetstjänster är ett växande problem för EU:s invånare – bland annat på grund av den senaste tidens energiprisökningar – och utgifterna för dessa tjänster förväntas öka. Även om kostnaderna för vattenförsörjnings- och sanitetstjänsterna rent generellt inte utgör en alltför stor börda för hushållens ekonomi, så gör de ofta det för hushåll med låga inkomster, och antalet hushåll som påverkas kommer sannolikt att öka. Om man sätter gränsen vid 3 % upplever de fattigaste 5 % av befolkningen i 13 EU-länder att de inte har råd med vattenförsörjning- och sanitetstjänster, och i vissa länder påverkas till och med de fattigaste 10 % av befolkningen (33). En sådan metod för att mäta om hushållen har råd med dessa tjänster kan diskuteras. Det kan vara svårt att göra korrekta mätningar och metoden visar kanske inte på problemets fulla omfattning, eftersom den inte tar hänsyn till hushåll som underkonsumerar eller till skillnader i fråga om prissättningen på vatten (34) och hushållens relativa inkomster. |
| --- | --- |

4.1

Att inte ha råd med vattenförsörjnings- och sanitetstjänster är ett växande problem för EU:s invånare – bland annat på grund av den senaste tidens energiprisökningar – och utgifterna för dessa tjänster förväntas öka. Även om kostnaderna för vattenförsörjnings- och sanitetstjänsterna rent generellt inte utgör en alltför stor börda för hushållens ekonomi, så gör de ofta det för hushåll med låga inkomster, och antalet hushåll som påverkas kommer sannolikt att öka. Om man sätter gränsen vid 3 % upplever de fattigaste 5 % av befolkningen i 13 EU-länder att de inte har råd med vattenförsörjning- och sanitetstjänster, och i vissa länder påverkas till och med de fattigaste 10 % av befolkningen (33

34

| 4.2 | Priset på vattenförsörjnings- och sanitetstjänster varierar stort mellan olika länder och även inom ett och samma land (35). Eftersom det saknas detaljerad statistik kan ingen heltäckande översikt göras. Distributionssystemen på landsbygden kännetecknas dock av längre nät och högre driftskostnader, vilket leder till högre avgifter. |
| --- | --- |

4.2

Priset på vattenförsörjnings- och sanitetstjänster varierar stort mellan olika länder och även inom ett och samma land (35

| 4.3 | Förutom lägre inkomster kan utsatta hushåll vara priskänsligare på grund av att deras utrustning är av lägre kvalitet och mindre effektiv och eftersom mer tid tillbringas i hemmet. Marginaliserade kvinnor, barn och ungdomar samt arbetslösa drabbas oproportionerligt hårt. |
| --- | --- |

4.3

Förutom lägre inkomster kan utsatta hushåll vara priskänsligare på grund av att deras utrustning är av lägre kvalitet och mindre effektiv och eftersom mer tid tillbringas i hemmet. Marginaliserade kvinnor, barn och ungdomar samt arbetslösa drabbas oproportionerligt hårt.

| 4.4 | Rådande problem med oöverkomliga priser kräver riktade och effektiva sociala åtgärder, men för närvarande finns det inte någon heltäckande bild av de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att komma till rätta med dessa problem eller av de åtgärder som riktar sig till utsatta konsumenter. Det finns inte heller någon heltäckande bild av möjligheten att stänga av tjänster, eller om det finns förbud mot detta, eller av förekomsten av minimitjänster. Viss information finns dock tillgänglig för ett antal medlemsstater (36), och av denna framgår att medlemsstaterna vidtar en rad olika åtgärder för att ta komma till rätta med problemet med oöverkomliga priser. |
| --- | --- |

4.4

Rådande problem med oöverkomliga priser kräver riktade och effektiva sociala åtgärder, men för närvarande finns det inte någon heltäckande bild av de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att komma till rätta med dessa problem eller av de åtgärder som riktar sig till utsatta konsumenter. Det finns inte heller någon heltäckande bild av möjligheten att stänga av tjänster, eller om det finns förbud mot detta, eller av förekomsten av minimitjänster. Viss information finns dock tillgänglig för ett antal medlemsstater (36

| 4.5 | I ramdirektivet om vatten har man gått ett steg längre än principen om att förorenaren betalar genom målet om full kostnadstäckning för att garantera hälsosamma ekosystem. Att tillämpa denna princip strider emellertid mot principen om samhällsomfattande tillgång till dricksvatten av hög kvalitet och till överkomliga priser och medför i praktiken allvarliga sociala konsekvenser, särskilt ökad ojämlikhet, eftersom de fattigaste befolkningsgrupperna antingen drabbas av proportionellt högre avgifter eller inte omfattas av ovannämnda princip. EESK anser att principen om en samhällsomfattande tillgång till dricksvatten av hög kvalitet och till överkomliga priser bör vara grundläggande och beaktas tillsammans med de miljöhänsyn som ligger bakom principerna om att förorenaren betalar och om full kostnadstäckning. |
| --- | --- |

4.5

I ramdirektivet om vatten har man gått ett steg längre än principen om att förorenaren betalar genom målet om full kostnadstäckning för att garantera hälsosamma ekosystem. Att tillämpa denna princip strider emellertid mot principen om samhällsomfattande tillgång till dricksvatten av hög kvalitet och till överkomliga priser och medför i praktiken allvarliga sociala konsekvenser, särskilt ökad ojämlikhet, eftersom de fattigaste befolkningsgrupperna antingen drabbas av proportionellt högre avgifter eller inte omfattas av ovannämnda princip. EESK anser att principen om en samhällsomfattande tillgång till dricksvatten av hög kvalitet och till överkomliga priser bör vara grundläggande och beaktas tillsammans med de miljöhänsyn som ligger bakom principerna om att förorenaren betalar och om full kostnadstäckning.

| 4.6 | För att garantera människans rätt till vatten samtidigt som man värnar ekosystemen och tar nödvändiga sociala hänsyn är avgiftsstrukturen för vatten en viktig faktor för att garantera överkomliga priser, en effektiv och jämlik vattenanvändning samt en uthållig vattenhushållning. För att ta hänsyn till samtliga dessa mål kan man använda sig av olika avgiftsstrukturer, bland annat den avgiftsstruktur som föreslogs av den särskilda föredraganden (37) för de mänskliga rättigheterna till säkert dricksvatten och sanitet vid FN:s 76:e generalförsamling (38). |
| --- | --- |

4.6

För att garantera människans rätt till vatten samtidigt som man värnar ekosystemen och tar nödvändiga sociala hänsyn är avgiftsstrukturen för vatten en viktig faktor för att garantera överkomliga priser, en effektiv och jämlik vattenanvändning samt en uthållig vattenhushållning. För att ta hänsyn till samtliga dessa mål kan man använda sig av olika avgiftsstrukturer, bland annat den avgiftsstruktur som föreslogs av den särskilda föredraganden (37

38

5.   Hållbarhet

Hållbarhet

| 5.1 | Inom ramen för detta yttrande behandlar vi inte miljöproblemen, såsom inträngning av saltvatten eller föroreningar, som i slutändan kan orsaka sociala problem. Fokus ligger på mänsklig verksamhet som leder till överutnyttjande och orsakar konflikter mellan olika användningsområden. Det mest välkända exemplet torde vara när ens egen vattenanvändning förhindrar någon annans användning. EU-lagstiftningen och medlemsstaternas nationella lagstiftning försöker hantera detta med hjälp av förvaltningsplaner för avrinningsområden (39), som har genomförts i olika grad och med varierande resultat runtom i unionen. |
| --- | --- |

5.1

Inom ramen för detta yttrande behandlar vi inte miljöproblemen, såsom inträngning av saltvatten eller föroreningar, som i slutändan kan orsaka sociala problem. Fokus ligger på mänsklig verksamhet som leder till överutnyttjande och orsakar konflikter mellan olika användningsområden. Det mest välkända exemplet torde vara när ens egen vattenanvändning förhindrar någon annans användning. EU-lagstiftningen och medlemsstaternas nationella lagstiftning försöker hantera detta med hjälp av förvaltningsplaner för avrinningsområden (39

| 5.2 | Överutnyttjande leder till ökad brist på vatten och försämrad vatten- och vattentjänstkvalitet. En försämrad vattenkvalitet innebär även ökad vattenbrist. Det är inte själva vattenmängden som det råder brist på, utan det handlar snarare om en minskning av den mängd vatten som lämpar sig för något ändamål eller som genom ökade resurser kan återställas till godtagbara normer. För att ta itu med problemet med överutnyttjande bör vi fokusera på orsakerna i stället för konsekvenserna, som diskuterades i föregående punkt. Överutnyttjande orsakar miljöproblem, som leder till sociala problem, eftersom mänsklig verksamhet är beroende av ekosystem, särskilt hälsosamma ekosystem. |
| --- | --- |

5.2

Överutnyttjande leder till ökad brist på vatten och försämrad vatten- och vattentjänstkvalitet. En försämrad vattenkvalitet innebär även ökad vattenbrist. Det är inte själva vattenmängden som det råder brist på, utan det handlar snarare om en minskning av den mängd vatten som lämpar sig för något ändamål eller som genom ökade resurser kan återställas till godtagbara normer. För att ta itu med problemet med överutnyttjande bör vi fokusera på orsakerna i stället för konsekvenserna, som diskuterades i föregående punkt. Överutnyttjande orsakar miljöproblem, som leder till sociala problem, eftersom mänsklig verksamhet är beroende av ekosystem, särskilt hälsosamma ekosystem.

| 5.3 | Ett särskilt problem håller på att bli allt vanligare, nämligen utvecklingen av superintensiva jordbruks- och industriprojekt i områden med vattenbrist, där dessa projekt endast är möjliga genom att vatten överförs från andra avrinningsområden och genom att ytvattnet överutnyttjas, vilket leder till miljömässiga och sociala problem nedströms. Överutnyttjandet av en flod leder exempelvis till att den mängd sediment och näringsämnen som når havet minskar, vilket ger upphov till ökad förstörelse av kustområden och minskade fiskbestånd. Sammantaget leder överutnyttjandet till att ekosystemen utarmas, vilket framför allt påverkar de mest utsatta samhällsgrupperna. |
| --- | --- |

5.3

Ett särskilt problem håller på att bli allt vanligare, nämligen utvecklingen av superintensiva jordbruks- och industriprojekt i områden med vattenbrist, där dessa projekt endast är möjliga genom att vatten överförs från andra avrinningsområden och genom att ytvattnet överutnyttjas, vilket leder till miljömässiga och sociala problem nedströms. Överutnyttjandet av en flod leder exempelvis till att den mängd sediment och näringsämnen som når havet minskar, vilket ger upphov till ökad förstörelse av kustområden och minskade fiskbestånd. Sammantaget leder överutnyttjandet till att ekosystemen utarmas, vilket framför allt påverkar de mest utsatta samhällsgrupperna.

| 5.4 | Sociala problem uppstår till följd av det minskade fisket och eventuellt även på grund av minskad kustturism. Vi kan mildra de problem som hänger samman med förstörda kustmiljöer genom stora investeringar för att hålla turismen vid liv, men detta resonemang kan inte tillämpas på problemet med minskade fiskbestånd. Om EU lagstiftar för att få stopp på de projekt som orsakar överutnyttjandet måste man å andra sidan även ta itu med den arbetslöshet som uppstår bland de berörda arbetstagarna. |
| --- | --- |

5.4

Sociala problem uppstår till följd av det minskade fisket och eventuellt även på grund av minskad kustturism. Vi kan mildra de problem som hänger samman med förstörda kustmiljöer genom stora investeringar för att hålla turismen vid liv, men detta resonemang kan inte tillämpas på problemet med minskade fiskbestånd. Om EU lagstiftar för att få stopp på de projekt som orsakar överutnyttjandet måste man å andra sidan även ta itu med den arbetslöshet som uppstår bland de berörda arbetstagarna.

| 5.5 | Läckor och förluster (40) handlar inte om överutnyttjande, utan bör ses som ett ineffektivt och oacceptabelt sätt att använda vatten. Detta är dock en fråga som kräver samsyn. När det gäller läckor och förluster betraktar distributörer av dricksvatten detta problem ur en ekonomisk synvinkel (41). Läckor och förluster hanteras fram till en punkt när det blir dyrare att fortsätta att ta itu med dem än att leva med dem. Denna brytpunkt ligger ofta vid cirka 15 % när det gäller läckor och förluster (42). Man kan dock betrakta problemet på ett annat sätt och i dagens situation med ökande vattenbrist måste man gå längre än 15 %. |
| --- | --- |

5.5

Läckor och förluster (40

41

42

6.   Förvaltning

Förvaltning

| 6.1 | Runtom i världen är vattendistribution och sanitet en kommunal behörighet med olika typer av distributörer (företag eller kommunal service) som betjänar en eller flera kommuner och en överväldigande majoritet av alla människor i EU och globalt får sin vattenförsörjning via allmännyttiga vattenbolag. Utöver de olika formerna för vattendistribution finns det en viktig skillnad: om förvaltningen är offentlig eller privat. Varje system kan ha olika typer av förvaltning. Vi kan också hitta goda och dåliga exempel på både offentlig och privat förvaltning. Den privata förvaltningen, som drivs av ett vinstintresse, kan dock ha svårt att uppfylla kraven på att alla ska omfattas av tjänsten, något som ett allmännyttigt företag har bättre förutsättningar att klara av på ett effektivt sätt, till överkomliga priser och med tillfredsställande kvalitet. Denna slutsats stöds av exemplen på den återkommunalisering av vattenförsörjnings- och sanitetstjänster som ägt rum under de senaste två årtiondena. |
| --- | --- |

6.1

Runtom i världen är vattendistribution och sanitet en kommunal behörighet med olika typer av distributörer (företag eller kommunal service) som betjänar en eller flera kommuner och en överväldigande majoritet av alla människor i EU och globalt får sin vattenförsörjning via allmännyttiga vattenbolag. Utöver de olika formerna för vattendistribution finns det en viktig skillnad: om förvaltningen är offentlig eller privat. Varje system kan ha olika typer av förvaltning. Vi kan också hitta goda och dåliga exempel på både offentlig och privat förvaltning. Den privata förvaltningen, som drivs av ett vinstintresse, kan dock ha svårt att uppfylla kraven på att alla ska omfattas av tjänsten, något som ett allmännyttigt företag har bättre förutsättningar att klara av på ett effektivt sätt, till överkomliga priser och med tillfredsställande kvalitet. Denna slutsats stöds av exemplen på den återkommunalisering av vattenförsörjnings- och sanitetstjänster som ägt rum under de senaste två årtiondena.

| 6.2 | För att säkerställa att tjänsterna håller god kvalitet, säljs till överkomliga priser och till alla i samhället måste alla berörda parter, på ledningsnivå och i tillsynsorgan, delta så att förvaltningen av vattenförsörjnings- och sanitetstjänster utformas på ett sätt som innebär att mål 6 för hållbar utveckling kan uppnås i en verklighet präglad av ökad vattenbrist och stigande priser. På vattendistributörsnivå finns det en framgångssaga i Córdoba, där det kommunala företaget Emacsas styrelse består av olika berörda parter, vilket är ett exempel på en inkluderande förvaltningsmodell (43). I stället för att ledas av en enda person bör regleringsorganen ha en styrelse som involverar samtliga berörda parter i syfte att säkerställa en effektivare förvaltning. |
| --- | --- |

6.2

För att säkerställa att tjänsterna håller god kvalitet, säljs till överkomliga priser och till alla i samhället måste alla berörda parter, på ledningsnivå och i tillsynsorgan, delta så att förvaltningen av vattenförsörjnings- och sanitetstjänster utformas på ett sätt som innebär att mål 6 för hållbar utveckling kan uppnås i en verklighet präglad av ökad vattenbrist och stigande priser. På vattendistributörsnivå finns det en framgångssaga i Córdoba, där det kommunala företaget Emacsas styrelse består av olika berörda parter, vilket är ett exempel på en inkluderande förvaltningsmodell (43

| 6.3 | Internationella floder och vattendrag kan vara en källa till spänningar och i slutändan leda till konflikter mellan stater, även inom EU. EESK anser och föreslår att EU involveras i den del av förvaltningen av avrinningsområden i vilken flera medlemsstater deltar, genom att man fastställer allmänna principer, konkreta mål och regler för kvalificerad övervakning, vilket är det bästa sättet att bidra till en förbättrad vattenförvaltning i en tid präglad av vattenbrist, som kan leda till kriser av olika slag. |
| --- | --- |

6.3

Internationella floder och vattendrag kan vara en källa till spänningar och i slutändan leda till konflikter mellan stater, även inom EU. EESK anser och föreslår att EU involveras i den del av förvaltningen av avrinningsområden i vilken flera medlemsstater deltar, genom att man fastställer allmänna principer, konkreta mål och regler för kvalificerad övervakning, vilket är det bästa sättet att bidra till en förbättrad vattenförvaltning i en tid präglad av vattenbrist, som kan leda till kriser av olika slag.

| 6.4 | Den nuvarande vattenförvaltningsmodellen är ineffektiv (splittrad ansvarsfördelning, avsaknad av övergripande tillsynsorgan och brist på byråkratisk insyn). Det finns ett akut behov av att hitta en ny förvaltningsmodell för hydrauliska ekosystem, särskilt de som sträcker sig över flera medlemsstater. Det finns ett stort antal myndigheter inom vattensektorn som ansvarar för olika delar av vattenkretsloppet, med motstridiga synsätt och mål och ibland med överlappande ansvarsområden. EESK föreslår att det inrättas ett ramverk för förvaltningen av avrinningsområden med politiska och tekniska organ för respektive avrinningsområde som på effektivast möjliga sätt utarbetar allmänna politiska riktlinjer och bidrar till den tekniska förvaltningen samtidigt som samtliga berörda parter involveras i arbetet med hjälp av effektiva mekanismer för deltagande. |
| --- | --- |

6.4

Den nuvarande vattenförvaltningsmodellen är ineffektiv (splittrad ansvarsfördelning, avsaknad av övergripande tillsynsorgan och brist på byråkratisk insyn). Det finns ett akut behov av att hitta en ny förvaltningsmodell för hydrauliska ekosystem, särskilt de som sträcker sig över flera medlemsstater. Det finns ett stort antal myndigheter inom vattensektorn som ansvarar för olika delar av vattenkretsloppet, med motstridiga synsätt och mål och ibland med överlappande ansvarsområden. EESK föreslår att det inrättas ett ramverk för förvaltningen av avrinningsområden med politiska och tekniska organ för respektive avrinningsområde som på effektivast möjliga sätt utarbetar allmänna politiska riktlinjer och bidrar till den tekniska förvaltningen samtidigt som samtliga berörda parter involveras i arbetet med hjälp av effektiva mekanismer för deltagande.

| 6.5 | EESK föreslår framför allt en förvaltningsmodell som är både politisk och teknisk, demokratisk och öppen, och som syftar till att förverkliga principen om samhällsomfattande tillgång till dricksvatten av god kvalitet och till överkomliga priser för allmänheten. EESK föreslår att det inrättas ”förvaltningskommittéer” bestående av medlemmar från samtliga berörda länder som ansvarar för den politiska förvaltningen och för att lösa eventuella intressekonflikter mellan länder. Dessa förvaltningskommittéer för respektive avrinningsområde bör biträdas av en teknisk expertkommitté och ansvara för den tekniska förvaltningen av avrinningsområdena. ”Förvaltningskommittén” bör på ett offentligt och noggrant vis fastställa ansvarshierarkin mellan sig själv och de olika organ som finns i de länder som utgör en del av avrinningsområdet, så att ansvarsfördelningen är tydlig och det inte föreligger några oklarheter kring vem som ansvarar för vad. Ett ”rådgivande råd” bör arbeta vid sidan av förvaltningskommittén för respektive avrinningsområde. Detta råd bör bestå av organisationer i det civila samhället, särskilt miljö-, klimat- och konsumentorganisationer samt arbetsmarknadens parter, och ha till uppgift att föra en strukturerad civil dialog med ”förvaltningskommittén” och bidra till att lösa eventuella intressekonflikter. |
| --- | --- |

6.5

EESK föreslår framför allt en förvaltningsmodell som är både politisk och teknisk, demokratisk och öppen, och som syftar till att förverkliga principen om samhällsomfattande tillgång till dricksvatten av god kvalitet och till överkomliga priser för allmänheten. EESK föreslår att det inrättas ”förvaltningskommittéer” bestående av medlemmar från samtliga berörda länder som ansvarar för den politiska förvaltningen och för att lösa eventuella intressekonflikter mellan länder. Dessa förvaltningskommittéer för respektive avrinningsområde bör biträdas av en teknisk expertkommitté och ansvara för den tekniska förvaltningen av avrinningsområdena. ”Förvaltningskommittén” bör på ett offentligt och noggrant vis fastställa ansvarshierarkin mellan sig själv och de olika organ som finns i de länder som utgör en del av avrinningsområdet, så att ansvarsfördelningen är tydlig och det inte föreligger några oklarheter kring vem som ansvarar för vad. Ett ”rådgivande råd” bör arbeta vid sidan av förvaltningskommittén för respektive avrinningsområde. Detta råd bör bestå av organisationer i det civila samhället, särskilt miljö-, klimat- och konsumentorganisationer samt arbetsmarknadens parter, och ha till uppgift att föra en strukturerad civil dialog med ”förvaltningskommittén” och bidra till att lösa eventuella intressekonflikter.

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://www.ohchr.org/en/water-and-sanitation.

1

(2)  https://digitallibrary.un.org/record/687002.

2

(3)  Se även Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att ta itu med energifattigdomen och EU:s motståndskraft: utmaningar ur ett ekonomiskt och socialt perspektiv (Förberedande yttrande på begäran av det tjeckiska ordförandeskapet) (EUT C 486, 21.12.2022, s. 88).

3

(4)  Komplettering av den övervakning som fastställs i dricksvattendirektivet (direktiv (EU) 2020/2184).

4

(5)  
  EUT L 435, 23.12.2020, s. 1. ”[I]dentifiera människor utan eller med begränsad tillgång till dricksvatten, inbegripet utsatta och marginaliserade grupper, samt orsaker till denna brist på tillgång”, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32020L2184.

5

(6)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse COM(2022) 541 final, 2022/0345 (COD).

6

(7)  Se även https://www.aquapublica.eu/article/news/access-water-and-sanitation-must-be-priority-commission-action-plan-implement-pillar.

7

(8)  Detta betonades också, vid sidan av andra aspekter, i meddelandena och de politiska rekommendationerna från vattentoppmötet i Budapest 2016 (https://www.budapestwatersummit.hu/hu/Vilagtalalkozo/Letoltheto_dokumentumok) och i uppropet från vattentoppmötet i Budapest 2019 (https://www.budapestwatersummit.hu/en/Summit/Budapest_Appeal).

8

(9)  Resolution 64/292: ”The human right to water and sanitation” (2010), https://www.un.org/waterforlifedecade/human_right_to_water.shtml.

9

(10)  https://sdgs.un.org/sites/default/files/2023-03/Closing%20press%20release_waterconference_FINAL_24Mar.pdf.

10

(11)  Omarbetning av dricksvattendirektivet (2018).

11

(12)  Förslag till översyn av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (2022).

12

(13)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Integration av vattenpolitiken i övrig EU-politik” (förberedande yttrande på begäran av det ungerska ordförandeskapet) EUT C 248, 25.8.2011, s. 43.

13

(14)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen om det europeiska medborgarinitiativet ”Vatten och sanitet är en mänsklig rättighet! Vatten är en samhällsnytta, inte en handelsvara!” (COM(2014) 177 final) (yttrande på eget initiativ) (EUT C 12, 15.1.2015, s. 33).

14

(15)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvaliteten på dricksvatten (omarbetning) [COM(2017) 753 final – 2017/0332 (COD)] (EUT C 367, 10.10.2018, s. 107).

15

(16)  https://right2water.eu/.

16

(17)  https://data.worldbank.org/indicator/SH.H2O.SMDW.ZS?locations=EU, referensår 2020. Andelen personer som inte använder dricksvatten från en förbättrad källa till vilken man har tillgång i bostaden, som är tillgänglig vid behov och fri från fekal och prioriterad kemisk kontaminering. Förbättrade vattenkällor omfattar ledningsvatten, borrade brunnar och rörbrunnar, skyddade grävda brunnar, skyddade källor och förpackat eller levererat vatten.

17

(18)  https://data.worldbank.org/indicator/SH.H2O.BASW.ZS?locations=EU, referensår 2020. Denna indikator omfattar både personer som använder grundläggande vattentjänster och de som använder säkert förvaltade vattentjänster. Grundläggande dricksvattentjänster definieras som dricksvatten från en förbättrad källa, förutsatt att den totala upptagningstiden inte överstiger 30 minuter. Förbättrade vattenkällor omfattar ledningsvatten, borrade brunnar och rörbrunnar, skyddade grävda brunnar, skyddade källor och förpackat eller levererat vatten.

18

(19)  Eurostat – https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/sdg_06_10/default/table?lang=sv. https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tin00028/default/table?lang=sv.

19

(20)  Eurostat – https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/sdg_06_20/default/table?lang=sv. https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tin00028/default/table?lang=sv.

20

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ilc_mdho05/default/table?lang=sv.

21

(22)  https://fra.europa.eu/en/content/fra-opinions-eu-midis-ii-roma.

22

(23)  https://www.europarl.europa.eu/news/sv/headlines/society/20200918STO87401/roma-what-discrimination-do-they-face-and-what-does-eu-do.

23

(24)  http://www.errc.org/uploads/upload_en/file/thirsting-for-justice-march-2017.pdf.

24

(25)  https://eeb.org/wp-content/uploads/2020/04/Pushed-to-the-Wastelands.pdf.

25

(26)  https://www.eea.europa.eu/publications/water-resources-across-europe-confronting.

26

(27)  Första hearingen på temat ”Dags för en blå giv” den 27 februari 2023.

27

(28)  https://www.preventionweb.net/understanding-disaster-risk/risk-drivers/poverty-inequality.

28

(29)  Eureau, The governance of water services in Europe, 2020 https://www.eureau.org/resources/publications/5268-the-governance-of-water-services-in-europe-2020-edition-2/file.

29

(30)  https://smartwatermagazine.com/news/locken/water-ranking-europe-2020.

30

(31)  https://circabc.europa.eu/sd/a/0070b535-5a6c-4ee4-84ba-6f6eb1682556/Public%20Consultation%20Report.pdf.

31

(32)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner Text av betydelse för EES (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

32

(33)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/blue_deal_fiasconaro.pdf.

33

(34)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/e1b8a4b6-en/index.html?itemId=/content/component/e1b8a4b6-en.

34

(35)  https://www.eureau.org/resources/publications/eureau-publications/5824-europe-s-water-in-figures-2021/file.

35

(36)  https://www.wareg.org/documents/affordability-in-european-water-systems/, https://www.oecd.org/env/resources/15425332.pdf.

36

(37)  Han föreslog en avgiftsstruktur i flera steg: Det första steget bör ha överkomliga priser och tjänsterna kan under vissa omständigheter till och med vara gratis i linje med den mänskliga rättigheten till vatten. Det andra steget bör ha en kostnadstäckningstaxa och det tredje steget bör innebära mycket högre priser, vilket skapar en korssubventionering från lyx- till basförbrukning och förhindrar överutnyttjande. Kommittén anser att avgifterna för varje steg bör fastställas av respektive medlemsstat eller av dem som tillhandahåller vattenförsörjnings- och sanitetstjänsterna.

37

(38)  
  ”Risks and impacts of the commodification and financialization of water on the human rights to safe drinking water and sanitation” – Rapport som överlämnades vid FN:s 76:e generalförsamling av Pedro Arrojo Agudo, särskild föredragande om människans rätt till säkert dricksvatten och sanitet, A/76/159.

38

(39)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EUT L 327, 22.12.2000, s. 1) (ramdirektivet för vatten).

39

(40)  Sammantaget avser läckor och förluster vatten som förloras fysiskt och vatten som inte faktureras. Det bör dock beaktas att en del av den vattenförbrukning som inte faktureras är tillåten. För mer information hänvisar vi till en vattenbalans.

40

(41)  I denna punkt avses inte icke fakturerad tillåten förbrukning när vi talar om förluster.

41

(42)  Detta är det typiska målvärde som tillämpas i Portugal. Andra EU-länder kan ha andra målvärden, men värdet i sig är inte relevant för vårt resonemang.

42

(43)  Enrique Ortega de Miguel och Andrés Sanz Mulas, ”Water Management in Córdoba (Spain): A Participative, efficient and Effective Public Model” i Reclaiming Public Water, TNI ed., 2005.

43

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/69 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/69

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur kan man nå den avsedda målgruppen och hur kan resultaten av medborgarpanelernas arbete användas på ett ändamålsenligt sätt?

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 349/11)

| Föredragande: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |

Föredragande:

Christophe QUAREZ

Christophe QUAREZ

| Remiss | Yttrande på eget initiativ, 23.1.2023 |
| --- | --- |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.1.2023 |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 21.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 13.7.2023 |
| Plenarsession nr | 780 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 163/4/8 |

Remiss

Yttrande på eget initiativ, 23.1.2023

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.1.2023

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

21.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

780

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

163/4/8

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) påminner om att deltagandedemokratin enbart är ett komplement till den representativa demokratin, som förblir grundvalen för våra politiska system. Kommittén anser att förtroendet för politiken ytterligare kan stärkas under förutsättning att det sker en fortgående förbättring av det sätt på vilket demokratin fungerar i EU, och i synnerhet att deltagande- och samtalsmekanismer som är öppna för medborgarna utvecklas med utgångspunkt i de befintliga EU-instrumenten. I detta avseende upprepar kommittén att en sammanslutning som företräder tusentals medlemmar måste ha avsevärt större vikt än en enskild medborgares åsikt. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) påminner om att deltagandedemokratin enbart är ett komplement till den representativa demokratin, som förblir grundvalen för våra politiska system. Kommittén anser att förtroendet för politiken ytterligare kan stärkas under förutsättning att det sker en fortgående förbättring av det sätt på vilket demokratin fungerar i EU, och i synnerhet att deltagande- och samtalsmekanismer som är öppna för medborgarna utvecklas med utgångspunkt i de befintliga EU-instrumenten. I detta avseende upprepar kommittén att en sammanslutning som företräder tusentals medlemmar måste ha avsevärt större vikt än en enskild medborgares åsikt.

| 1.2 | Erfarenheter med att utöva deltagandedemokrati i form av medborgarpaneler har gjorts i alla medlemsstater, bland annat tack vare att digitala verktyg har utvecklats. Inledningsvis var medborgarpanelernas bidrag till den offentliga debatten begränsade till frågor av lokal eller regional karaktär, men de har gradvis utökats till att omfatta alla politikområden, såsom äktenskap för alla och abort i Irland eller medborgarkonventet om klimatet i Frankrike, eller förts inom ramen för konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

1.2

Erfarenheter med att utöva deltagandedemokrati i form av medborgarpaneler har gjorts i alla medlemsstater, bland annat tack vare att digitala verktyg har utvecklats. Inledningsvis var medborgarpanelernas bidrag till den offentliga debatten begränsade till frågor av lokal eller regional karaktär, men de har gradvis utökats till att omfatta alla politikområden, såsom äktenskap för alla och abort i Irland eller medborgarkonventet om klimatet i Frankrike, eller förts inom ramen för konferensen om Europas framtid.

| 1.3 | I egenskap av det organiserade och representativa civila samhällets hemvist besitter EESK specifik sakkunskap och utgör ett unikt och permanent forum för civil dialog, där lösningar föreslås på grundval av samsyn mellan de olika aktörerna. Kommittén bör därför spela en viktig roll när det gäller att utveckla instrument för deltagande. |
| --- | --- |

1.3

I egenskap av det organiserade och representativa civila samhällets hemvist besitter EESK specifik sakkunskap och utgör ett unikt och permanent forum för civil dialog, där lösningar föreslås på grundval av samsyn mellan de olika aktörerna. Kommittén bör därför spela en viktig roll när det gäller att utveckla instrument för deltagande.

| 1.4 | EESK bör i egenskap av etablerad institutionell röst för det organiserade och representativa civila samhället stå i centrum i EU-institutionernas strävan att stärka deltagandedemokratin. Det föreslås därför att man genom försök överväger olika instrument för deltagande som EESK kan använda sig av i sin rådgivande verksamhet, t.ex. medborgarpaneler. EESK:s arbetsordning kommer i så fall att behöva anpassas för att ta detta tillvägagångssätt i beaktande. |
| --- | --- |

1.4

EESK bör i egenskap av etablerad institutionell röst för det organiserade och representativa civila samhället stå i centrum i EU-institutionernas strävan att stärka deltagandedemokratin. Det föreslås därför att man genom försök överväger olika instrument för deltagande som EESK kan använda sig av i sin rådgivande verksamhet, t.ex. medborgarpaneler. EESK:s arbetsordning kommer i så fall att behöva anpassas för att ta detta tillvägagångssätt i beaktande.

| 1.5 | Som en del av denna diskussion skulle EESK kunna staka ut sin nya roll för att utöka sin sakkunskap i alla frågor som rör medborgardeltagande och deltagandedemokrati. I synnerhet är EESK:s presidium det organ som skulle kunna fatta beslut i frågor såsom omfattningen och metoden när det gäller att involvera medborgarpanelerna i EESK:s arbete, samt vilka ämnen som blir föremål för samråd med medborgarpanelerna. EESK anser att det är lämpligt att överväga att inrätta en särskild arbetsgrupp för att fastställa nödvändiga förfaranden, med förbehåll för tillgängliga budgetmedel och efter överläggningar och beslut av EESK:s presidium (1). Denna arbetsgrupp skulle kunna arbeta med bland annat följande frågor:






  — | Förfarandet för att göra panelerna delaktiga i EESK:s arbete. |
| --- | --- | --- |

1.5

Som en del av denna diskussion skulle EESK kunna staka ut sin nya roll för att utöka sin sakkunskap i alla frågor som rör medborgardeltagande och deltagandedemokrati. I synnerhet är EESK:s presidium det organ som skulle kunna fatta beslut i frågor såsom omfattningen och metoden när det gäller att involvera medborgarpanelerna i EESK:s arbete, samt vilka ämnen som blir föremål för samråd med medborgarpanelerna. EESK anser att det är lämpligt att överväga att inrätta en särskild arbetsgrupp för att fastställa nödvändiga förfaranden, med förbehåll för tillgängliga budgetmedel och efter överläggningar och beslut av EESK:s presidium (1

—

Förfarandet för att göra panelerna delaktiga i EESK:s arbete.

| — | Fastställande av kriterier för medborgarpanelernas samrådsämnen, med målet att säkerställa att övergripande frågor av bredare samhällsintresse tas med. |
| --- | --- |

—

Fastställande av kriterier för medborgarpanelernas samrådsämnen, med målet att säkerställa att övergripande frågor av bredare samhällsintresse tas med.

| — | Anskaffande av den budget och de personalresurser som krävs. |
| --- | --- |

—

Anskaffande av den budget och de personalresurser som krävs.

| — | Specifikationer för lottdragningen och den digitala plattformen. |
| --- | --- |

—

Specifikationer för lottdragningen och den digitala plattformen.

| — | Metoden för och anordnandet av debatterna, som möjliggör en slutlig överläggning mellan medborgarpanelerna och EESK-ledamöterna. |
| --- | --- |

—

Metoden för och anordnandet av debatterna, som möjliggör en slutlig överläggning mellan medborgarpanelerna och EESK-ledamöterna.

| — | Fastställande av mandatet, i vilket det ska slås fast hur resultaten av samråden ska beaktas i EESK:s yttranden. |
| --- | --- |

—

Fastställande av mandatet, i vilket det ska slås fast hur resultaten av samråden ska beaktas i EESK:s yttranden.

| — | Villkoren och tidsplanen för försöksperioden. |
| --- | --- |

—

Villkoren och tidsplanen för försöksperioden.

| 1.6 | EESK fäster vikt vid samtalsdimensionen hos en medborgarpanel som skulle knytas till kommitténs arbete som ett komplement för att berika EU:s befintliga verktygslåda för deltagande. |
| --- | --- |

1.6

EESK fäster vikt vid samtalsdimensionen hos en medborgarpanel som skulle knytas till kommitténs arbete som ett komplement för att berika EU:s befintliga verktygslåda för deltagande.

2.   Behovet av demokratisk förnyelse

Behovet av demokratisk förnyelse

| 2.1 | De europeiska samhällena är nästan alla representativa demokratiska system. De är representativa eftersom metoden för att välja beslutsfattare huvudsakligen bygger på allmänna direkta val, framför allt parlamentsval men även presidentval. |
| --- | --- |

2.1

De europeiska samhällena är nästan alla representativa demokratiska system. De är representativa eftersom metoden för att välja beslutsfattare huvudsakligen bygger på allmänna direkta val, framför allt parlamentsval men även presidentval.

| 2.2 | 2000-talets Europa präglas av en växande misstro, med varierande intensitet i olika länder, mot politiker och deras handlingar. Brexit, de europeiska demokratiernas svårigheter att hantera covid-19-pandemin i sämja, proteströrelserna ”indignados” och ”gula västarna”, som brutit med de institutionella kanalerna för demokratiska samtal, och den auktoritära populismen, som är på frammarsch, belyser att gamla och nya demokratier tycks ha tappat styrfarten. Dessutom har ny revolutionerande teknik uppmuntrat till att kringgå mellanhänder och avreglera de politiska förbindelserna. |
| --- | --- |

2.2

2000-talets Europa präglas av en växande misstro, med varierande intensitet i olika länder, mot politiker och deras handlingar. Brexit, de europeiska demokratiernas svårigheter att hantera covid-19-pandemin i sämja, proteströrelserna ”indignados” och ”gula västarna”, som brutit med de institutionella kanalerna för demokratiska samtal, och den auktoritära populismen, som är på frammarsch, belyser att gamla och nya demokratier tycks ha tappat styrfarten. Dessutom har ny revolutionerande teknik uppmuntrat till att kringgå mellanhänder och avreglera de politiska förbindelserna.

| 2.3 | Med hjälp av följande tre objektiva indikatorer går det att mäta den demokratiska recessionen mot bakgrund av den legitimitetskris som demokratin i Europa står inför: ökad röstskolkning, större förändringsbenägenhet i väljarkåren och minskat medlemsantal i de politiska partierna. Dessa objektiva indikatorer kan kompletteras med subjektiva indikatorer, såsom urholkat förtroende för de offentliga institutionerna. |
| --- | --- |

2.3

Med hjälp av följande tre objektiva indikatorer går det att mäta den demokratiska recessionen mot bakgrund av den legitimitetskris som demokratin i Europa står inför: ökad röstskolkning, större förändringsbenägenhet i väljarkåren och minskat medlemsantal i de politiska partierna. Dessa objektiva indikatorer kan kompletteras med subjektiva indikatorer, såsom urholkat förtroende för de offentliga institutionerna.

| 2.4 | EESK anser därför att förtroendet för politiken ytterligare kan stärkas genom att man förbättrar de demokratiska mekanismerna. Detta innebär först och främst att den representativa demokratin, som är grunden för vårt politiska system, måste förnyas. |
| --- | --- |

2.4

EESK anser därför att förtroendet för politiken ytterligare kan stärkas genom att man förbättrar de demokratiska mekanismerna. Detta innebär först och främst att den representativa demokratin, som är grunden för vårt politiska system, måste förnyas.

| 2.5 | Därtill kan deltagande- eller samtalsmekanismer bidra till att förstärka kopplingen mellan dem som företräder och dem som är företrädda, och till att säkerställa att de tar sitt respektive ansvar. |
| --- | --- |

2.5

Därtill kan deltagande- eller samtalsmekanismer bidra till att förstärka kopplingen mellan dem som företräder och dem som är företrädda, och till att säkerställa att de tar sitt respektive ansvar.

| 2.6 | EESK påminner om att alla medborgare i en representativ demokrati åtnjuter friheten att delta genom att ansluta sig till det politiska parti, den fackförening eller den sammanslutning som de själva väljer. Denna frihet är på så vis den främsta garanten för ett demokratiskt system. |
| --- | --- |

2.6

EESK påminner om att alla medborgare i en representativ demokrati åtnjuter friheten att delta genom att ansluta sig till det politiska parti, den fackförening eller den sammanslutning som de själva väljer. Denna frihet är på så vis den främsta garanten för ett demokratiskt system.

3.   Är det nödvändigt att institutionalisera medborgardeltagandet?

Är det nödvändigt att institutionalisera medborgardeltagandet?

| 3.1 | Antalet deltagandemekanismer har ökat exponentiellt i Europa, där tusentals försök har gjorts, inledningsvis på lokal eller regional nivå, bl.a. med deltagandebaserade budgetar, och sedan om frågor relaterade till miljö eller samhälle eller av institutionell art på regional eller nationell nivå. |
| --- | --- |

3.1

Antalet deltagandemekanismer har ökat exponentiellt i Europa, där tusentals försök har gjorts, inledningsvis på lokal eller regional nivå, bl.a. med deltagandebaserade budgetar, och sedan om frågor relaterade till miljö eller samhälle eller av institutionell art på regional eller nationell nivå.

| 3.2 | Lagar och bestämmelser i ett flertal länder har inte bara institutionaliserat lokala strukturer, utan även mer innovativa metoder. |
| --- | --- |

3.2

Lagar och bestämmelser i ett flertal länder har inte bara institutionaliserat lokala strukturer, utan även mer innovativa metoder.

| 3.3 | I Belgien har till exempel permanenta råd med slumpmässigt utvalda medborgare nyligen inrättats genom en lag i Bryssel. I Irland har medborgarförsamlingar, ibland i kombination med folkomröstningar, bidragit till legaliseringen av äktenskap för alla och abort, och i Frankrike har man anordnat medborgarkonvent om klimat och livets slutskede. |
| --- | --- |

3.3

I Belgien har till exempel permanenta råd med slumpmässigt utvalda medborgare nyligen inrättats genom en lag i Bryssel. I Irland har medborgarförsamlingar, ibland i kombination med folkomröstningar, bidragit till legaliseringen av äktenskap för alla och abort, och i Frankrike har man anordnat medborgarkonvent om klimat och livets slutskede.

| 3.4 | På EU-nivå utgörs den hittills största övningen i deltagande- och samtalsdemokrati av konferensen om Europas framtid, inom ramen för vilken fyra europeiska medborgarpaneler anordnades i syfte att göra det möjligt för medborgarna att tillsammans reflektera över vilken framtid de vill ha för EU. EESK spelade en formell roll i detta initiativ. Kommittén välkomnar en grundlig utvärdering av detta pilotprojekt i syfte att dra lärdomar om hur man kan förbättra eventuella framtida initiativ. |
| --- | --- |

3.4

På EU-nivå utgörs den hittills största övningen i deltagande- och samtalsdemokrati av konferensen om Europas framtid, inom ramen för vilken fyra europeiska medborgarpaneler anordnades i syfte att göra det möjligt för medborgarna att tillsammans reflektera över vilken framtid de vill ha för EU. EESK spelade en formell roll i detta initiativ. Kommittén välkomnar en grundlig utvärdering av detta pilotprojekt i syfte att dra lärdomar om hur man kan förbättra eventuella framtida initiativ.

| 3.5 | EESK beklagar särskilt den bristande synligheten och intresset för konferensen i medlemsstaterna samt en viss förvirring kring konferensens mål. |
| --- | --- |

3.5

EESK beklagar särskilt den bristande synligheten och intresset för konferensen i medlemsstaterna samt en viss förvirring kring konferensens mål.

| 3.6 | I slutrapporten (2) från konferensen om Europas framtid ger förslag 36 om information till och deltagande av medborgarna och förslag 39 avseende EU:s beslutsprocess EESK ett tydligt mandat att strukturellt stärka sin institutionella roll som förmedlare av och garant för verksamhet med koppling till deltagandedemokrati, såsom strukturerad dialog med civilsamhällesorganisationer och medborgarpaneler. Ur institutionell synvinkel är kommittén fullt lämpad att spela en roll när det gäller att stärka deltagandedemokratin genom att agera på ett konsekvent och heltäckande sätt. |
| --- | --- |

3.6

I slutrapporten (2

| 3.7 | Unionen har redan en omfattande uppsättning EU-instrument för deltagande, bland annat val till Europaparlamentet, medborgardialoger och det europeiska medborgarinitiativet samt framställningar till Europaparlamentet och Europeiska ombudsmannen. Vid utarbetandet av lagstiftningsinitiativ håller kommissionen dessutom offentliga samråd i syfte att ge berörda parter – däribland medborgarna – möjlighet att yttra sig i ett visst ämne. Det offentliga samrådet är förankrat i kommissionens riktlinjer för bättre lagstiftning och äger rum via kommissionens portal ”Kom med synpunkter”. |
| --- | --- |

3.7

Unionen har redan en omfattande uppsättning EU-instrument för deltagande, bland annat val till Europaparlamentet, medborgardialoger och det europeiska medborgarinitiativet samt framställningar till Europaparlamentet och Europeiska ombudsmannen. Vid utarbetandet av lagstiftningsinitiativ håller kommissionen dessutom offentliga samråd i syfte att ge berörda parter – däribland medborgarna – möjlighet att yttra sig i ett visst ämne. Det offentliga samrådet är förankrat i kommissionens riktlinjer för bättre lagstiftning och äger rum via kommissionens portal ”Kom med synpunkter”.

| 3.8 | Det europeiska medborgarinitiativet inrättades 2012 och är en av de främsta innovationerna inom deltagandedemokratin på EU-nivå. Tack vare det kan en grupp medborgare föra upp en fråga på de lagstiftande EU-organens dagordning. |
| --- | --- |

3.8

Det europeiska medborgarinitiativet

| 3.9 | De fyra medborgarinitiativ som har lyckats samla in den miljon underskrifter som krävs för att kommissionen ska behandla ett initiativ har emellertid hittills haft ett relativt begränsat genomslag. Lagstiftningsförslag har antagits inom ramen för uppföljningen av initiativen ”Right2Water” och ”Förbjud glyfosat”, och ett förslag ska komma under 2023 om ett förbud mot att hålla djur i bur. Det europeiska medborgarinitiativet infriar enligt EESK inte till fullo förväntningarna, och borde därför bli föremål för en reform, som EESK bör få bidra till. |
| --- | --- |

3.9

De fyra medborgarinitiativ som har lyckats samla in den miljon underskrifter som krävs för att kommissionen ska behandla ett initiativ har emellertid hittills haft ett relativt begränsat genomslag. Lagstiftningsförslag har antagits inom ramen för uppföljningen av initiativen ”Right2Water” och ”Förbjud glyfosat”, och ett förslag ska komma under 2023 om ett förbud mot att hålla djur i bur. Det europeiska medborgarinitiativet infriar enligt EESK inte till fullo förväntningarna, och borde därför bli föremål för en reform, som EESK bör få bidra till.

| 3.10 | Medborgardeltagandet har gynnats av de digitala plattformarna. Internet har möjliggjort ett storskaligt deltagande av det civila samhället och har gjort att man kunnat involvera målgrupper som dessförinnan stått långt borta från sådana processer, i synnerhet ungdomar. |
| --- | --- |

3.10

Medborgardeltagandet har gynnats av de digitala plattformarna. Internet har möjliggjort ett storskaligt deltagande av det civila samhället och har gjort att man kunnat involvera målgrupper som dessförinnan stått långt borta från sådana processer, i synnerhet ungdomar.

| 3.11 | Även om digital teknik bidrar till att underlätta och bredda deltagandet har den också sina begränsningar. Onlinesamråd gör det möjligt att inhämta åsikter, men möjliggör inte alltid verkliga diskussioner. |
| --- | --- |

3.11

Även om digital teknik bidrar till att underlätta och bredda deltagandet har den också sina begränsningar. Onlinesamråd gör det möjligt att inhämta åsikter, men möjliggör inte alltid verkliga diskussioner.

| 3.12 | Att skapa hållbara framtida medborgarpaneler förutsätter en stark onlinekomponent – en central förutsättning för diskussioner över landsgränser som involverar så många medborgare som möjligt. På grundval av erfarenheterna och lärdomarna från den flerspråkiga plattformen för konferensen om Europas framtid föreslår EESK att man skapar en förbättrad flerspråkig onlineplattform/mobilapp. Detta skulle möjliggöra ett mycket större deltagande än vad som är möjligt vid evenemang med personlig närvaro, förutsatt att onlineverktyget är utformat så att det är tillgängligt för så många medborgare som möjligt. Evenemang med fysisk närvaro förblir ett viktigt kompletterande verktyg för samråd online, men bör begränsas till ett rimligt antal och i hög grad inriktas på aktuella frågor av övergripande intresse. Tillräckliga resurser bör avsättas för att skapa en sådan toppmodern digital plattform (3). |
| --- | --- |

3.12

Att skapa hållbara framtida medborgarpaneler förutsätter en stark onlinekomponent – en central förutsättning för diskussioner över landsgränser som involverar så många medborgare som möjligt. På grundval av erfarenheterna och lärdomarna från den flerspråkiga plattformen för konferensen om Europas framtid föreslår EESK att man skapar en förbättrad flerspråkig onlineplattform/mobilapp. Detta skulle möjliggöra ett mycket större deltagande än vad som är möjligt vid evenemang med personlig närvaro, förutsatt att onlineverktyget är utformat så att det är tillgängligt för så många medborgare som möjligt. Evenemang med fysisk närvaro förblir ett viktigt kompletterande verktyg för samråd online, men bör begränsas till ett rimligt antal och i hög grad inriktas på aktuella frågor av övergripande intresse. Tillräckliga resurser bör avsättas för att skapa en sådan toppmodern digital plattform (3

| 3.13 | EESK anser att frågan om representativitet och sakkunskap inom ramen för medborgares bidrag till den offentliga debatten förtjänar att ställas. Har ett utlåtande från en sammanslutning som företräder tusentals medlemmar samma tyngd som en enskild medborgares åsikt? |
| --- | --- |

3.13

EESK anser att frågan om representativitet och sakkunskap inom ramen för medborgares bidrag till den offentliga debatten förtjänar att ställas. Har ett utlåtande från en sammanslutning som företräder tusentals medlemmar samma tyngd som en enskild medborgares åsikt?

| 3.14 | EESK påminner om att mervärdet av dess yttranden och rekommendationer härrör från att de bygger på en samsyn mellan organisationer i det organiserade civila samhället och bygger broar mellan de olika samhällsorganisationernas olika intressen. |
| --- | --- |

3.14

EESK påminner om att mervärdet av dess yttranden och rekommendationer härrör från att de bygger på en samsyn mellan organisationer i det organiserade civila samhället och bygger broar mellan de olika samhällsorganisationernas olika intressen.

| 3.15 | Medborgarsamråd måste lyda under tydliga mandat. För EESK är det viktigt att på ett tidigt stadium klargöra hur de bidrag som efterfrågas ska införlivas i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

3.15

Medborgarsamråd måste lyda under tydliga mandat. För EESK är det viktigt att på ett tidigt stadium klargöra hur de bidrag som efterfrågas ska införlivas i beslutsprocessen.

| 3.16 | I samband med alla processer för medborgardialog krävs det en mekanism för återkoppling som säkrar dess legitimitet. Det är anledningen till att det är så viktigt att kommissionen inrättar en mekanism för uppföljning av medborgarnas rekommendationer. Detta bör förverkligas genom att man utarbetar en resultattavla med rekommendationer om åtgärder och sedan använder den för att fastställa hur förslagen ska följas upp, i enlighet med vad EESK efterfrågade vid konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

3.16

I samband med alla processer för medborgardialog krävs det en mekanism för återkoppling som säkrar dess legitimitet. Det är anledningen till att det är så viktigt att kommissionen inrättar en mekanism för uppföljning av medborgarnas rekommendationer. Detta bör förverkligas genom att man utarbetar en resultattavla med rekommendationer om åtgärder och sedan använder den för att fastställa hur förslagen ska följas upp, i enlighet med vad EESK efterfrågade vid konferensen om Europas framtid.

| 3.17 | EESK bör anses vara ett viktigt instrument för att minska EU:s demokratiska underskott, överbrygga klyftan och främja en europeisk politisk identitet bland medborgarna. |
| --- | --- |

3.17

EESK bör anses vara ett viktigt instrument för att minska EU:s demokratiska underskott, överbrygga klyftan och främja en europeisk politisk identitet bland medborgarna.

4.   EESK:s roll i anordnandet av medborgarsamråd

EESK:s roll i anordnandet av medborgarsamråd

| 4.1 | Bestämmelsen i artikel 11 i EU-fördraget om en ”öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället” bör genomföras fullt ut på alla unionens åtgärdsområden. |
| --- | --- |

4.1

Bestämmelsen i artikel 11 i EU-fördraget om en ”öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället” bör genomföras fullt ut på alla unionens åtgärdsområden.

| 4.2 | Under årens lopp har EESK stärkt medborgarinitiativens ställning och synlighet i institutionernas dagliga verksamhet. Sedan det europeiska medborgarinitiativet lanserades har EESK årligen anordnat en högnivåkonferens med anledning av medborgarinitiativets dag. EESK:s tillfälliga arbetsgrupp om det europeiska medborgarinitiativet inrättades för att ge politisk vägledning om medborgarinitiativ och övervaka utvecklingen på området. |
| --- | --- |

4.2

Under årens lopp har EESK stärkt medborgarinitiativens ställning och synlighet i institutionernas dagliga verksamhet. Sedan det europeiska medborgarinitiativet lanserades har EESK årligen anordnat en högnivåkonferens med anledning av medborgarinitiativets dag. EESK:s tillfälliga arbetsgrupp om det europeiska medborgarinitiativet inrättades för att ge politisk vägledning om medborgarinitiativ och övervaka utvecklingen på området.

| 4.3 | EESK tillhandahåller också information om medborgarnas rättigheter. Dess mest spridda publikation, ”Europeiska demokratipasset”, har blivit en populär informationskälla för allmänheten och presenteras och används vid olika evenemang som anordnas av EU-institutionerna och det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

4.3

EESK tillhandahåller också information om medborgarnas rättigheter. Dess mest spridda publikation, ”Europeiska demokratipasset”, har blivit en populär informationskälla för allmänheten och presenteras och används vid olika evenemang som anordnas av EU-institutionerna och det civila samhällets organisationer.

| 4.4 | EESK:s institutionella roll bör stärkas, och i egenskap av etablerad företrädare för det organiserade civila samhället bör kommittén ges befogenhet att bidra till utformningen av EU:s politik med råd, men även fungera som förmedlare av och garant för verksamhet med koppling till deltagandedemokrati, såsom strukturerad dialog med civilsamhällesorganisationer och medborgarpaneler. Ett aktivt civilt samhälle är avgörande för Europeiska unionens demokratiska liv. |
| --- | --- |

4.4

EESK:s institutionella roll bör stärkas, och i egenskap av etablerad företrädare för det organiserade civila samhället bör kommittén ges befogenhet att bidra till utformningen av EU:s politik med råd, men även fungera som förmedlare av och garant för verksamhet med koppling till deltagandedemokrati, såsom strukturerad dialog med civilsamhällesorganisationer och medborgarpaneler. Ett aktivt civilt samhälle är avgörande för Europeiska unionens demokratiska liv.

| 4.5 | I egenskap av det organiserade civila samhällets hemvist besitter EESK specifik sakkunskap och utgör ett unikt och permanent forum för civil dialog, där lösningar föreslås på grundval av samsyn mellan de olika aktörerna. Dess ledamöter har mandat från sina respektive organisationer. |
| --- | --- |

4.5

I egenskap av det organiserade civila samhällets hemvist besitter EESK specifik sakkunskap och utgör ett unikt och permanent forum för civil dialog, där lösningar föreslås på grundval av samsyn mellan de olika aktörerna. Dess ledamöter har mandat från sina respektive organisationer.

| 4.6 | Erfarenheterna av konferensen om Europas framtid har väckt förhoppningar och ger EU-institutionerna anledning att på lämpligt sätt följa upp resultatet. |
| --- | --- |

4.6

Erfarenheterna av konferensen om Europas framtid har väckt förhoppningar och ger EU-institutionerna anledning att på lämpligt sätt följa upp resultatet.

| 4.7 | EESK fäster vikt vid samtalsdimensionen hos en medborgarpanel som skulle knytas till kommitténs arbete, som komplement till de samråd online som genomförs av kommissionen, som är ett värdefullt instrument men där direkt debatt mellan de deltagande parterna inte är möjlig. |
| --- | --- |

4.7

EESK fäster vikt vid samtalsdimensionen hos en medborgarpanel som skulle knytas till kommitténs arbete, som komplement till de samråd online som genomförs av kommissionen, som är ett värdefullt instrument men där direkt debatt mellan de deltagande parterna inte är möjlig.

| 4.8 | I enlighet med EESK:s ordförandes manifest kommer medborgarpaneler att inrättas inför valet till Europaparlamentet 2024, vilket kommer att utgöra underlag för en övergripande resolution från alla EESK-sektioner med kommitténs främsta yrkanden på det nya Europaparlamentet och den nya kommissionen. |
| --- | --- |

4.8

I enlighet med EESK:s ordförandes manifest kommer medborgarpaneler att inrättas inför valet till Europaparlamentet 2024, vilket kommer att utgöra underlag för en övergripande resolution från alla EESK-sektioner med kommitténs främsta yrkanden på det nya Europaparlamentet och den nya kommissionen.

| 4.9 | Som en del av EESK:s kontaktgrupp Dialogcykel 2023 inrättas dessutom en arbetsgrupp om medborgarpaneler som en del av regelbundna tematiska dialoger mellan EESK-ledamöter och kontaktgruppens relevanta civilsamhällesorganisationer, i enlighet med EESK:s kommunikationsstrategi 2022–2027. Resultatet av denna dialog kommer att bli ett diskussionsunderlag som skulle kunna bidra till EESK:s initiativ som syftar till medborgardeltagande. |
| --- | --- |

4.9

Som en del av EESK:s kontaktgrupp Dialogcykel 2023 inrättas dessutom en arbetsgrupp om medborgarpaneler som en del av regelbundna tematiska dialoger mellan EESK-ledamöter och kontaktgruppens relevanta civilsamhällesorganisationer, i enlighet med EESK:s kommunikationsstrategi 2022–2027. Resultatet av denna dialog kommer att bli ett diskussionsunderlag som skulle kunna bidra till EESK:s initiativ som syftar till medborgardeltagande.

| 4.10 | Som en del av denna diskussion skulle EESK kunna staka ut sin nya roll för att vidareutveckla sin sakkunskap i alla frågor som rör medborgardeltagande och deltagandedemokrati. I synnerhet är EESK:s presidium det organ som skulle kunna fatta beslut i frågor såsom omfattningen och metoden när det gäller att involvera medborgarpanelerna i EESK:s arbete, samt vilka frågor som medborgarpanelerna kommer att rådfrågas om. |
| --- | --- |

4.10

Som en del av denna diskussion skulle EESK kunna staka ut sin nya roll för att vidareutveckla sin sakkunskap i alla frågor som rör medborgardeltagande och deltagandedemokrati. I synnerhet är EESK:s presidium det organ som skulle kunna fatta beslut i frågor såsom omfattningen och metoden när det gäller att involvera medborgarpanelerna i EESK:s arbete, samt vilka frågor som medborgarpanelerna kommer att rådfrågas om.

| 4.11 | Särskild finansiering, personalresurser och ett digitalt verktyg kommer att behöva tas fram för detta nya ansvarsområde för EESK. |
| --- | --- |

4.11

Särskild finansiering, personalresurser och ett digitalt verktyg kommer att behöva tas fram för detta nya ansvarsområde för EESK.

| 4.12 | Interna regler som gäller urvalet av de personer ur allmänheten som utnämns via lottdragning bör omfatta funktionssätt, kommunikation och medierelationer samt relationen mellan EESK eller dess berörda organ och urvalet av personer ur allmänheten. |
| --- | --- |

4.12

Interna regler som gäller urvalet av de personer ur allmänheten som utnämns via lottdragning bör omfatta funktionssätt, kommunikation och medierelationer samt relationen mellan EESK eller dess berörda organ och urvalet av personer ur allmänheten.

| 4.13 | EESK anser att det är lämpligt att överväga att inrätta en särskild arbetsgrupp för att fastställa nödvändiga förfaranden, med förbehåll för tillgängliga budgetmedel och efter överläggningar och beslut av EESK:s presidium (4). Denna arbetsgrupp skulle kunna arbeta med bland annat följande frågor:






  — | Förfarandet för att göra panelerna delaktiga i EESK:s arbete. |
| --- | --- | --- |

4.13

EESK anser att det är lämpligt att överväga att inrätta en särskild arbetsgrupp för att fastställa nödvändiga förfaranden, med förbehåll för tillgängliga budgetmedel och efter överläggningar och beslut av EESK:s presidium (4

—

Förfarandet för att göra panelerna delaktiga i EESK:s arbete.

| — | Fastställande av kriterier för medborgarpanelernas samrådsämnen, med målet att säkerställa att övergripande frågor av bredare samhällsintresse tas med. |
| --- | --- |

—

Fastställande av kriterier för medborgarpanelernas samrådsämnen, med målet att säkerställa att övergripande frågor av bredare samhällsintresse tas med.

| — | Specifikationer för lottdragningen och den digitala plattformen. |
| --- | --- |

—

Specifikationer för lottdragningen och den digitala plattformen.

| — | Anskaffande av särskild finansiering samt personalresurser och tekniska resurser. |
| --- | --- |

—

Anskaffande av särskild finansiering samt personalresurser och tekniska resurser.

| — | Metoden för och anordnandet av debatterna, som möjliggör en slutlig överläggning mellan medborgarpanelerna och EESK-ledamöterna. |
| --- | --- |

—

Metoden för och anordnandet av debatterna, som möjliggör en slutlig överläggning mellan medborgarpanelerna och EESK-ledamöterna.

| — | Fastställande av mandatet, i vilket det ska slås fast hur resultaten av samråden ska beaktas i EESK:s yttranden. |
| --- | --- |

—

Fastställande av mandatet, i vilket det ska slås fast hur resultaten av samråden ska beaktas i EESK:s yttranden.

| — | Valet av den aktör som ska anordna lottdragningen av personer, på grundval av deras samtycke. |
| --- | --- |

—

Valet av den aktör som ska anordna lottdragningen av personer, på grundval av deras samtycke.

| — | Villkoren och tidsplanen för försöksperioden. |
| --- | --- |

—

Villkoren och tidsplanen för försöksperioden.

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Såsom konstateras i EESK:s studie ”Att göra EESK till en förmedlare och garant för aktiviteter i anslutning till deltagandedemokrati, såsom strukturerad dialog med det civila samhällets organisationer och med medborgarpaneler” (2023), bör alla nya former av verksamhet inom EESK när det gäller deltagandedemokrati ges den tid, de resurser och den uppmärksamhet som krävs för att de ska vara ändamålsenliga.

1

(2)  Se rapporten om slutresultatet av konferensen om Europas framtid.

2

(3)  Såsom konstateras i EESK:s studie ”Att göra EESK till en förmedlare och garant för aktiviteter i anslutning till deltagandedemokrati, såsom strukturerad dialog med det civila samhällets organisationer och med medborgarpaneler” (2023) är efterfrågan på digitalisering uppenbar, men resurser bör anslås för att fortfarande möjliggöra personligt deltagande.

3

(4)  Såsom konstateras i EESK:s studie ”Att göra EESK till en förmedlare och garant för aktiviteter i anslutning till deltagandedemokrati, såsom strukturerad dialog med det civila samhällets organisationer och med medborgarpaneler” (2023), bör alla nya former av verksamhet inom EESK när det gäller deltagandedemokrati ges den tid, de resurser och den uppmärksamhet som krävs för att de ska vara ändamålsenliga.

4

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/74 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/74

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vattenintensiva branscher och vatteneffektiv teknik

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 349/12)

| Föredragande: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Medföredragande: | John BRYAN |

Föredragande:

Paul RÜBIG

Paul RÜBIG

Medföredragande:

John BRYAN

John BRYAN

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Rådgivande utskottet för industriell omvandling |
| Antagande av sektionen | 22.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 13.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 200/0/3 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.1.2023

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Rådgivande utskottet för industriell omvandling

Antagande av sektionen

22.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

200/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Inom ramen för EU:s blå giv måste EU snarast utveckla en ny vattenpolitik för unionen, inklusive en heltäckande, hållbar vattenförvaltningspolitik för industrin som går ut på att minska, återanvända och återvinna vatten samt minska vattenföroreningarna. Tonvikten bör ligga på vattenintensiva branscher, och vatteneffektiv teknik bör stegvis införas och användas. Med tanke på kopplingen mellan energi, vatten och råvaror av avgörande betydelse bör vattenpolitiken bli en av pelarna i EU:s industristrategi. |
| --- | --- |

1.1

Inom ramen för EU:s blå giv måste EU snarast utveckla en ny vattenpolitik för unionen, inklusive en heltäckande, hållbar vattenförvaltningspolitik för industrin som går ut på att minska, återanvända och återvinna vatten samt minska vattenföroreningarna. Tonvikten bör ligga på vattenintensiva branscher, och vatteneffektiv teknik bör stegvis införas och användas. Med tanke på kopplingen mellan energi, vatten och råvaror av avgörande betydelse bör vattenpolitiken bli en av pelarna i EU:s industristrategi.

| 1.2 | EU behöver därför en färdplan som hjälper industrier att stegvis bli vatteneffektiva, med milstolpar och en sektorsinriktad strategi, där man fullt ut beaktar kopplingen mellan energi, vatten och råvaror av avgörande betydelse. Detta kräver en översyn av EU:s industristrategi och dess dokument om omställningsvägar inom de närmaste två åren. Denna sektorsinriktade ansats bör omfatta vatteneffektivitetsegenskaper och vattenutmaningar som är specifika för varje sektor och baseras på en framsynsstrategi med alternativ och en konsekvens- och riskbedömning med en livscykelkostnadsanalys. |
| --- | --- |

1.2

EU behöver därför en färdplan som hjälper industrier att stegvis bli vatteneffektiva, med milstolpar och en sektorsinriktad strategi, där man fullt ut beaktar kopplingen mellan energi, vatten och råvaror av avgörande betydelse. Detta kräver en översyn av EU:s industristrategi och dess dokument om omställningsvägar inom de närmaste två åren. Denna sektorsinriktade ansats bör omfatta vatteneffektivitetsegenskaper och vattenutmaningar som är specifika för varje sektor och baseras på en framsynsstrategi med alternativ och en konsekvens- och riskbedömning med en livscykelkostnadsanalys.

| 1.3 | För att utveckla den framväxande sektorn för vatteneffektiv teknik, ett område där EU skulle kunna spela en framträdande roll, måste en heltäckande vattenpolitik för EU gå hand i hand med en ambitiös EU-finansieringsplan så att industrin kan göra nödvändiga investeringar i vatteneffektiv teknik. Positiva finansieringsincitament såsom skattelättnader, en högre avskrivningstakt och andra mekanismer bör antas. Innovativa finansieringssätt, såsom gräsrotsfinansiering som komplement till offentligt stöd, skulle kunna övervägas. |
| --- | --- |

1.3

För att utveckla den framväxande sektorn för vatteneffektiv teknik, ett område där EU skulle kunna spela en framträdande roll, måste en heltäckande vattenpolitik för EU gå hand i hand med en ambitiös EU-finansieringsplan så att industrin kan göra nödvändiga investeringar i vatteneffektiv teknik. Positiva finansieringsincitament såsom skattelättnader, en högre avskrivningstakt och andra mekanismer bör antas. Innovativa finansieringssätt, såsom gräsrotsfinansiering som komplement till offentligt stöd, skulle kunna övervägas.

| 1.4 | EU måste bli världsledande inom utveckling, tillverkning och användning av vatteneffektiv teknik samt skapa sig ett namn globalt som ett produktionsområde med lågt vattenfotavtryck. Vatteneffektiv teknik är en bransch på området ren teknik. Vatteneffektiv teknik bör därför också vara energieffektiv. Eftersom ren teknik utgör ett industriellt ekosystem i sig föreslår Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) att man inom de kommande två åren skapar en omställningsväg för detta ekosystem, med ambitiösa men realistiska mål, inbegripet en plan för förvaltning och kompetens. |
| --- | --- |

1.4

EU måste bli världsledande inom utveckling, tillverkning och användning av vatteneffektiv teknik samt skapa sig ett namn globalt som ett produktionsområde med lågt vattenfotavtryck. Vatteneffektiv teknik är en bransch på området ren teknik. Vatteneffektiv teknik bör därför också vara energieffektiv. Eftersom ren teknik utgör ett industriellt ekosystem i sig föreslår Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) att man inom de kommande två åren skapar en omställningsväg för detta ekosystem, med ambitiösa men realistiska mål, inbegripet en plan för förvaltning och kompetens.

| 1.5 | Vattenförbrukning, vattenåtervinning och vattenuppsamlingsinsatser måste uppmärksammas mer i godkännandeförfaranden för nya industrianläggningar liksom incitamentssystem för vattenbesparande projekt i befintliga anläggningar. Olika industrier har dock olika behov av vattenanvändning och olika förutsättningar att bli vatteneffektiva. Principen om att inte vålla skada måste kombineras med en rättighet för ekonomisk verksamhet att förbruka vatten och kopplas till ett åtagande från industrin om att stegvis förbättra vatteneffektiviteten genom en färdplan för vatteneffektivitet. |
| --- | --- |

1.5

Vattenförbrukning, vattenåtervinning och vattenuppsamlingsinsatser måste uppmärksammas mer i godkännandeförfaranden för nya industrianläggningar liksom incitamentssystem för vattenbesparande projekt i befintliga anläggningar. Olika industrier har dock olika behov av vattenanvändning och olika förutsättningar att bli vatteneffektiva. Principen om att inte vålla skada måste kombineras med en rättighet för ekonomisk verksamhet att förbruka vatten och kopplas till ett åtagande från industrin om att stegvis förbättra vatteneffektiviteten genom en färdplan för vatteneffektivitet.

| 1.6 | Efterfrågan på och förbrukningen och lagringen av vatten måste ges betydligt högre prioritet i EU:s strategier för ekonomisk utveckling inom industrisektorerna. EESK betonar vattnets nyckelroll i den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

1.6

Efterfrågan på och förbrukningen och lagringen av vatten måste ges betydligt högre prioritet i EU:s strategier för ekonomisk utveckling inom industrisektorerna. EESK betonar vattnets nyckelroll i den cirkulära ekonomin.

| 1.7 | Eftersom vattenanvändningen varierar inom EU och mellan olika sektorer finns det ett behov av att registrera och rapportera in uppgifter om industriell vattenanvändning i alla medlemsstater och kartlägga befintlig teknik. Det finns också ett behov av att samla in dessa uppgifter på anläggningsnivå, eftersom detta är det första steget i genomförandet av vatteneffektiva processer. Industriell äganderätt måste anpassas till tillämpliga krav på datainsyn. |
| --- | --- |

1.7

Eftersom vattenanvändningen varierar inom EU och mellan olika sektorer finns det ett behov av att registrera och rapportera in uppgifter om industriell vattenanvändning i alla medlemsstater och kartlägga befintlig teknik. Det finns också ett behov av att samla in dessa uppgifter på anläggningsnivå, eftersom detta är det första steget i genomförandet av vatteneffektiva processer. Industriell äganderätt måste anpassas till tillämpliga krav på datainsyn.

| 1.8 | EU bör överväga att inrätta en plattform om en blå giv för industri- och jordbruksföreträdare och medborgare i syfte att maximera samråden och acceptansen i samband med utarbetandet av en ny vattenpolitik. Detta ständiga samråd bör i synnerhet underlätta undanröjandet av rättsliga hinder för användning av vatteneffektiv teknik i industri- och jordbruksprocesser och i hushållen, och bidra till en regelbunden uppdatering av de handlingsplaner som ska införas – t.ex. omställningsvägar för industrin. |
| --- | --- |

1.8

EU bör överväga att inrätta en plattform om en blå giv för industri- och jordbruksföreträdare och medborgare i syfte att maximera samråden och acceptansen i samband med utarbetandet av en ny vattenpolitik. Detta ständiga samråd bör i synnerhet underlätta undanröjandet av rättsliga hinder för användning av vatteneffektiv teknik i industri- och jordbruksprocesser och i hushållen, och bidra till en regelbunden uppdatering av de handlingsplaner som ska införas – t.ex. omställningsvägar för industrin.

2.   Inledning och allmänna kommentarer

Inledning och allmänna kommentarer

| 2.1 | I allmänhet är vattenresurserna per capita jämförelsevis höga i Europa, men det finns väsentliga skillnader mellan Nord-/Centraleuropa och de södra regionerna, främst till följd av klimatfaktorers effekter på vattenresurserna. Några av de största utmaningarna när det gäller vattnets kretslopp är följande: 1) längre perioder av torka följt av kraftiga regn och översvämningar, som i båda fall begränsar tillgången till rent och användbart vatten; 2) ökad vattenförbrukning till följd av en växande eller mer koncentrerad befolkning och ekonomisk utveckling samt ökad efterfrågan på vatten för användning inom industrin, jordbruket och hushållen; 3) ökad förorening av vattenkällor på grund av bristande rening av avloppsvatten. Ett stort antal nya föroreningar såsom mikroplaster, läkemedelsrester osv. kommer in i vattenkällor och upptäcks i viss utsträckning först när de har ackumulerats i skadliga mängder. Åtgärder måste fastställas, införas och genomföras för att ta itu med dessa tre huvudsakliga problemområden. |
| --- | --- |

2.1

I allmänhet är vattenresurserna per capita jämförelsevis höga i Europa, men det finns väsentliga skillnader mellan Nord-/Centraleuropa och de södra regionerna, främst till följd av klimatfaktorers effekter på vattenresurserna. Några av de största utmaningarna när det gäller vattnets kretslopp är följande: 1) längre perioder av torka följt av kraftiga regn och översvämningar, som i båda fall begränsar tillgången till rent och användbart vatten; 2) ökad vattenförbrukning till följd av en växande eller mer koncentrerad befolkning och ekonomisk utveckling samt ökad efterfrågan på vatten för användning inom industrin, jordbruket och hushållen; 3) ökad förorening av vattenkällor på grund av bristande rening av avloppsvatten. Ett stort antal nya föroreningar såsom mikroplaster, läkemedelsrester osv. kommer in i vattenkällor och upptäcks i viss utsträckning först när de har ackumulerats i skadliga mängder. Åtgärder måste fastställas, införas och genomföras för att ta itu med dessa tre huvudsakliga problemområden.

| 2.2 | Vattenstress är ett stort och växande problem i Europa. Enligt Europeiska miljöbyrån (EEA) påverkas omkring 20 % av Europas territorium och 30 % av européerna av vattenstress under ett genomsnittligt år (1). Ohållbar användning av vatten är när uttag av vatten från naturliga källor sker i snabbare takt än de kan fyllas på av naturen. I uppskattningsvis 60 % av Europas storstäder (städer med över 100 000 invånare) finns det 140 miljoner människor som bor i eller i närheten av områden där grundvattnet är överexploaterat (2). En viktig faktor är den negativa inverkan på vattenförsörjningen av översvämningsperioder, vilka orsakas av klimatrelaterat kraftigt regn (storstäderna är mycket ofta beroende av grundvattenkällor som försörjs av floder). |
| --- | --- |

2.2

Vattenstress är ett stort och växande problem i Europa. Enligt Europeiska miljöbyrån (EEA) påverkas omkring 20 % av Europas territorium och 30 % av européerna av vattenstress under ett genomsnittligt år (1

2

| 2.3 | I många regioner i södra Europa måste man under perioder av torka välja mellan att upprätthålla industrins, jordbrukets och hushållens vattenanvändning. I vissa områden finns det en risk för att industrier flyttas från områden med vattenstress, vilket leder till förlorad sysselsättning, destabiliserade ekonomier och förändringar inom industrin. |
| --- | --- |

2.3

I många regioner i södra Europa måste man under perioder av torka välja mellan att upprätthålla industrins, jordbrukets och hushållens vattenanvändning. I vissa områden finns det en risk för att industrier flyttas från områden med vattenstress, vilket leder till förlorad sysselsättning, destabiliserade ekonomier och förändringar inom industrin.

| 2.4 | EU:s vattenpolitik har tenderat att fokusera på den rättsliga ramen för skydd och förvaltning av vatten, med fokus på föroreningar och förebyggande åtgärder. EU:s viktigaste vattenpolitik som påverkar industrin är ramdirektivet för vatten, direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse, direktivet om industriutsläpp och handlingsplanen för nollförorening som ingår i EU:s gröna giv. Vattenaspekterna nämns dock knappt i EU:s industriella omställningsvägar eller i kommissionens strategiska framsynsrapport från 2022. |
| --- | --- |

2.4

EU:s vattenpolitik har tenderat att fokusera på den rättsliga ramen för skydd och förvaltning av vatten, med fokus på föroreningar och förebyggande åtgärder. EU:s viktigaste vattenpolitik som påverkar industrin är ramdirektivet för vatten, direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse, direktivet om industriutsläpp och handlingsplanen för nollförorening som ingår i EU:s gröna giv. Vattenaspekterna nämns dock knappt i EU:s industriella omställningsvägar eller i kommissionens strategiska framsynsrapport från 2022.

| 2.5 | I EU:s vision om en grön och en digital omställning av industrin och dess ekosystem nämns inte vatten. I kommissionens meddelande ”En industriplan i den gröna given för nettonollåldern” (3) anges det i en fotnot att sektorn för vattenförsörjning och avlopp är avgörande för den gröna omställningen, men inga fler hänvisningar till vatten görs i dokumentet. EU måste ta itu med vattenpolitiken med samma beslutsamhet som vid hanteringen av klimatkrisen. |
| --- | --- |

2.5

I EU:s vision om en grön och en digital omställning av industrin och dess ekosystem nämns inte vatten. I kommissionens meddelande ”En industriplan i den gröna given för nettonollåldern” (3

3.   Behovet av att integrera vatten i EU:s industripolitik samtidigt som man antar en sektorsinriktad ansats

Behovet av att integrera vatten i EU:s industripolitik samtidigt som man antar en sektorsinriktad ansats

| 3.1 | Vattenpolitiken och vattenförvaltningen bedrivs på helt olika sätt i olika medlemsstater, vilket skapar stora svårigheter för medborgare och industrier. Eftersom 60 % av EU:s ytvatten är gränsöverskridande måste unionen överväga en gemensam EU-politik för vatten. |
| --- | --- |

3.1

Vattenpolitiken och vattenförvaltningen bedrivs på helt olika sätt i olika medlemsstater, vilket skapar stora svårigheter för medborgare och industrier. Eftersom 60 % av EU:s ytvatten är gränsöverskridande måste unionen överväga en gemensam EU-politik för vatten.

| 3.2 | I mars 2023 antog Europeiska rådet följande slutsats: ”Europeiska rådet välkomnar FN:s vattenkonferens 2023 och dess agenda för vattenåtgärder. Det erkänner behovet av förstärkta EU-åtgärder och globala åtgärder på vattenområdet och understryker vikten av att EU har ett strategiskt förhållningssätt till tryggad vattenförsörjning.” (4) |
| --- | --- |

3.2

I mars 2023 antog Europeiska rådet följande slutsats: ”Europeiska rådet välkomnar FN:s vattenkonferens 2023 och dess agenda för vattenåtgärder. Det erkänner behovet av förstärkta EU-åtgärder och globala åtgärder på vattenområdet och understryker vikten av att EU har ett strategiskt förhållningssätt till tryggad vattenförsörjning.” (4

| 3.3 | EU måste presentera en heltäckande, hållbar vattenförvaltningspolitik för industrin som går ut på att minska vattenförbrukningen samt återvinna och återanvända vatten, med tonvikt på vattenintensiva branscher och användning av vatteneffektiv teknik. Kaskadhierarkin för vatten måste prioriteras. |
| --- | --- |

3.3

EU måste presentera en heltäckande, hållbar vattenförvaltningspolitik för industrin som går ut på att minska vattenförbrukningen samt återvinna och återanvända vatten, med tonvikt på vattenintensiva branscher och användning av vatteneffektiv teknik. Kaskadhierarkin för vatten måste prioriteras.

| 3.4 | Alla industrier är beroende av vatten. Industrin står för omkring 40 % av det totala vattenuttaget i Europa (5). Bland de främsta vattenintensiva industrierna i EU ingår gruvdrift och stenbrytning, tillverkning, elproduktion, byggverksamhet, kemikalier, jordbruk, livsmedels- och dryckesproduktion, textilier, papper och pappersmassa, läkemedel, IKT inklusive datacentrum, fordonsindustrin, stål, gödselmedel och transport. Uppgifterna om vattenuttag och vattenanvändning i EU är dock föråldrade och bristfälliga. En vattenstrategi för industrin i EU måste baseras på uppgifter som samlats in på EU-nivå, med deltagande av Eurostat, för att möjliggöra en bred och heltäckande översikt. Det finns också ett behov av att samla in dessa uppgifter på anläggningsnivå, eftersom detta är det första steget i genomförandet av vatteneffektiva processer. Meteorologiska världsorganisationen (WMO) arbetar dessutom med en interoperabilitetsplattform för ett globalt datalager. |
| --- | --- |

3.4

Alla industrier är beroende av vatten. Industrin står för omkring 40 % av det totala vattenuttaget i Europa (5

| 3.5 | Det finns ett tydligt behov av en integrerad EU-strategi för vattenpolitiken som inbegriper bättre samordning av de många rättsliga krav som härrör från flera sektorer och användningsområden, däribland industrisektorerna. Dessutom behövs det betydligt mer politisk vilja att förbättra vatteneffektiviteten och minska vattenföroreningen och vattenförbrukningen inom den europeiska industrin, närmare bestämt genom stegvis införande av vatteneffektiv teknik. Det krävs dock en sektorsinriktad ansats, eftersom förutsättningarna att kunna bli mer vatteneffektiv varierar kraftigt mellan olika sektorer, beroende på om det finns anpassad vatteneffektiv teknik. |
| --- | --- |

3.5

Det finns ett tydligt behov av en integrerad EU-strategi för vattenpolitiken som inbegriper bättre samordning av de många rättsliga krav som härrör från flera sektorer och användningsområden, däribland industrisektorerna. Dessutom behövs det betydligt mer politisk vilja att förbättra vatteneffektiviteten och minska vattenföroreningen och vattenförbrukningen inom den europeiska industrin, närmare bestämt genom stegvis införande av vatteneffektiv teknik. Det krävs dock en sektorsinriktad ansats, eftersom förutsättningarna att kunna bli mer vatteneffektiv varierar kraftigt mellan olika sektorer, beroende på om det finns anpassad vatteneffektiv teknik.

| 3.6 | När det gäller de olika industrisektorerna måste en grundlig analys genomföras på EU-nivå för att fastställa riktmärken, riktlinjer och rapporteringssystem för den framtida hållbara utvecklingen av vattnets kretslopp. Det bör påpekas att det redan finns vissa resurser som direkt eller indirekt behandlar industriella vattenkretslopp på EU-nivå, såsom en studie från 2021 med titeln ”Circular Economy Perspectives in the EU Textile Sector” (6), men det krävs ytterligare insatser för att täcka in de olika berörda industrisektorerna. EESK efterlyser en översyn av de industriella omställningsvägarna inom de närmaste två åren för att inkludera vatteneffektiva aspekter och en ambitiös men realistisk färdplan för att stegvis öka vatteneffektiviteten. |
| --- | --- |

3.6

När det gäller de olika industrisektorerna måste en grundlig analys genomföras på EU-nivå för att fastställa riktmärken, riktlinjer och rapporteringssystem för den framtida hållbara utvecklingen av vattnets kretslopp. Det bör påpekas att det redan finns vissa resurser som direkt eller indirekt behandlar industriella vattenkretslopp på EU-nivå, såsom en studie från 2021 med titeln ”Circular Economy Perspectives in the EU Textile Sector” (6

| 3.7 | Vattenförbrukning och vattenåtervinningsinsatser måste uppmärksammas mer i godkännandeförfaranden för nya industrianläggningar liksom incitamentssystem för vattenbesparande projekt i befintliga anläggningar. Olika industrier har dock olika behov av vattenanvändning och olika möjligheter/förutsättningar att bli vatteneffektiva. Principen om att inte vålla skada måste kombineras med en rättighet för ekonomisk verksamhet att förbruka vatten. Denna rättighet bör erkännas under förutsättning att industriföretagen åtar sig att stegvis förbättra vatteneffektiviteten med hjälp av en färdplan för vatteneffektivitet som mäts med hjälp av ett riktmärke för industrin. |
| --- | --- |

3.7

Vattenförbrukning och vattenåtervinningsinsatser måste uppmärksammas mer i godkännandeförfaranden för nya industrianläggningar liksom incitamentssystem för vattenbesparande projekt i befintliga anläggningar. Olika industrier har dock olika behov av vattenanvändning och olika möjligheter/förutsättningar att bli vatteneffektiva. Principen om att inte vålla skada måste kombineras med en rättighet för ekonomisk verksamhet att förbruka vatten. Denna rättighet bör erkännas under förutsättning att industriföretagen åtar sig att stegvis förbättra vatteneffektiviteten med hjälp av en färdplan för vatteneffektivitet som mäts med hjälp av ett riktmärke för industrin.

| 3.8 | Industrin kommer i ökande utsträckning att pressas att minska sin miljöpåverkan och förbättra vattenresurseffektiviteten, inklusive både den direkta och den indirekta vattenanvändningen. Precis som när det gäller utfasning av fossila bränslen och energi behöver många industrier göra storskaliga investeringar för att göra sina produktionsprocesser och värdekedjor mer vatteneffektiva och minska inverkan på vattenkvaliteten. |
| --- | --- |

3.8

Industrin kommer i ökande utsträckning att pressas att minska sin miljöpåverkan och förbättra vattenresurseffektiviteten, inklusive både den direkta och den indirekta vattenanvändningen. Precis som när det gäller utfasning av fossila bränslen och energi behöver många industrier göra storskaliga investeringar för att göra sina produktionsprocesser och värdekedjor mer vatteneffektiva och minska inverkan på vattenkvaliteten.

| 3.9 | I samband med omställningen till ett koldioxidneutralt och energi- och vatteneffektivt samhälle är det viktigt att industrier som är verksamma i EU förblir konkurrenskraftiga och inte förlorar mark gentemot andra delar av världen som antagit en mindre ansvarsfull och mindre restriktiv politik, vilket urholkar produktionen, resultaten och sysselsättningen i EU utan att framsteg sker på vattenfronten på global nivå. Vi måste se till att framtida europeiska varor och tjänster som produceras på ett vattenmedvetet sätt skyddas från import från länder med mindre vatteneffektiv produktion. |
| --- | --- |

3.9

I samband med omställningen till ett koldioxidneutralt och energi- och vatteneffektivt samhälle är det viktigt att industrier som är verksamma i EU förblir konkurrenskraftiga och inte förlorar mark gentemot andra delar av världen som antagit en mindre ansvarsfull och mindre restriktiv politik, vilket urholkar produktionen, resultaten och sysselsättningen i EU utan att framsteg sker på vattenfronten på global nivå. Vi måste se till att framtida europeiska varor och tjänster som produceras på ett vattenmedvetet sätt skyddas från import från länder med mindre vatteneffektiv produktion.

4.   Vatteneffektiv teknik som möjliggör hållbar vattenförvaltning

Vatteneffektiv teknik som möjliggör hållbar vattenförvaltning

| 4.1 | Ett framgångsrikt införande av vatteneffektiv teknik inom industrin och på andra områden är avgörande för att EU:s hållbara vattenpolitik ska lyckas. Denna teknik har potential att avsevärt minska vattenanvändningen och främja återanvändning och återvinning samt förbättra vattenkvaliteten och minimera utsläppen av avloppsvatten. Säkerheten när det gäller den flyktiga vattenförsörjningen bör förbättras genom väl utformade vattenhållningssystem (regn och översvämning). |
| --- | --- |

4.1

Ett framgångsrikt införande av vatteneffektiv teknik inom industrin och på andra områden är avgörande för att EU:s hållbara vattenpolitik ska lyckas. Denna teknik har potential att avsevärt minska vattenanvändningen och främja återanvändning och återvinning samt förbättra vattenkvaliteten och minimera utsläppen av avloppsvatten. Säkerheten när det gäller den flyktiga vattenförsörjningen bör förbättras genom väl utformade vattenhållningssystem (regn och översvämning).

| 4.2 | Det finns redan ett flertal vatteneffektiva tekniker. Bland de huvudsakliga tekniker som för närvarande används inom industrin ingår: återvinning och återanvändning av vatten – rening och återanvändning av avloppsvatten i industriell verksamhet, vilket minskar efterfrågan på färskvatten; bedömning och optimering av industriprocesser för att minska vattenanvändningen och minimera slöseri; tillämpning av omvänd osmos i stället för jonbyte för matarvatten till pannor i syfte att minska saltbelastningen i samband med bortskaffande av regenererat avloppsvatten; membranfiltrering – avlägsna föroreningar från vatten så att det kan återanvändas för industriella ändamål; utvinning av resurser ur avloppsvatten; lågflödesfixturer – minskad vattenanvändning i byggnader genom installation av vatteneffektiva kranar, duschmunstycken och toaletter; droppbevattning och precisionsjordbruk – minimering av vattenanvändningen inom jordbruket och optimering av skördeutfallet; anaerob rening av avloppsvatten (produktion av biogas i avsaknad av syre för energiproduktion – användning av mikroorganismer för att bryta ned förorenande ämnen i avloppsvatten för att få fram utflöden som kan återanvändas); – uppsamling och lagring av regnvatten för användning vid bevattning, rengöring eller andra användningsområden än dricksvatten; slutna kretslopp – minimering av vattenanvändning och avfall genom återvinning av processvatten inom en industriprocess; materialersättning – användning av alternativa material som kräver mindre mängder vatten vid tillverkning och som har ett lägre vattenavtryck. |
| --- | --- |

4.2

Det finns redan ett flertal vatteneffektiva tekniker. Bland de huvudsakliga tekniker som för närvarande används inom industrin ingår: återvinning och återanvändning av vatten – rening och återanvändning av avloppsvatten i industriell verksamhet, vilket minskar efterfrågan på färskvatten; bedömning och optimering av industriprocesser för att minska vattenanvändningen och minimera slöseri; tillämpning av omvänd osmos i stället för jonbyte för matarvatten till pannor i syfte att minska saltbelastningen i samband med bortskaffande av regenererat avloppsvatten; membranfiltrering – avlägsna föroreningar från vatten så att det kan återanvändas för industriella ändamål; utvinning av resurser ur avloppsvatten; lågflödesfixturer – minskad vattenanvändning i byggnader genom installation av vatteneffektiva kranar, duschmunstycken och toaletter; droppbevattning och precisionsjordbruk – minimering av vattenanvändningen inom jordbruket och optimering av skördeutfallet; anaerob rening av avloppsvatten (produktion av biogas i avsaknad av

| 4.3 | Många industrier använder redan vatteneffektiv teknik, exempelvis mejeriindustrin. Ett bra exempel är Irland, där värdet av mejeriexporten är 6,8 miljarder euro från 11 miljarder liter mjölk som behandlas årligen. Irlands största mejerikooperativ som ägs av jordbrukare, Tirlan, tar ut ca 11 000 m3 vatten per dag från den lokala floden och borrhål vid sin största processanläggning i Ballyragget, County Kilkenny. Tack vare process- och vattenreningsteknik återför anläggningen dock i själva verket cirka 14 500 m3 rent vatten varje dag till den lokala floden Nore, som är ett särskilt bevarandeområde. Det innebär att mejeriet regenererar ett extra tillskott av rent vatten på ungefär 30 % tillbaka till den lokala floden. Det vatten som förts tillbaka är av så god kvalitet att det med tiden har bidragit till att förbättra flodens kvalitet och hjälpt till att upprätthålla flodens status som särskilt skyddsområde och särskilt bevarandeområde. Betydande investeringar har gjorts i avloppsreningsverket och i lämplig teknik. |
| --- | --- |

4.3

Många industrier använder redan vatteneffektiv teknik, exempelvis mejeriindustrin. Ett bra exempel är Irland, där värdet av mejeriexporten är 6,8 miljarder euro från 11 miljarder liter mjölk som behandlas årligen. Irlands största mejerikooperativ som ägs av jordbrukare, Tirlan, tar ut ca 11 000 m3

3

| 4.4 | Textilindustrin domineras visserligen av produktion i Asien, men sysselsätter över 1,6 miljoner människor i EU. Sektorn har stor inverkan på vattenresurserna. Textilier innehåller många potentiella föroreningar som kommer in i vattnets kretslopp under användningsfasen för textilier och måste därför omfattas av ett strikt regelverk. De potentiella föroreningarna omfattar mikrodelar av fibrer, ämnen/kemikalier som används för att göra textilier vattentäta samt textilfärger. Dessutom förväntas vattenbrist i produktionsländerna i allt högre grad påverka kostnaderna och begränsa kapaciteten. Det finns ett behov av att förstå värdekedjor och materialflöden i Europa och resten av världen. Det tillkommer också utmaningar och skyldigheter när det gäller insamling och bearbetning av textilier efter konsumentledet. |
| --- | --- |

4.4

Textilindustrin domineras visserligen av produktion i Asien, men sysselsätter över 1,6 miljoner människor i EU. Sektorn har stor inverkan på vattenresurserna. Textilier innehåller många potentiella föroreningar som kommer in i vattnets kretslopp under användningsfasen för textilier och måste därför omfattas av ett strikt regelverk. De potentiella föroreningarna omfattar mikrodelar av fibrer, ämnen/kemikalier som används för att göra textilier vattentäta samt textilfärger. Dessutom förväntas vattenbrist i produktionsländerna i allt högre grad påverka kostnaderna och begränsa kapaciteten. Det finns ett behov av att förstå värdekedjor och materialflöden i Europa och resten av världen. Det tillkommer också utmaningar och skyldigheter när det gäller insamling och bearbetning av textilier efter konsumentledet.

| 4.5 | Med utgångspunkt i EU:s strategi för hållbara textilier bör regelverket för vattenrelevanta aspekter av den cirkulära ekonomin utvecklas mer i detalj i ett tidigt skede. I strategin framhålls behovet av att utveckla en cirkulär ekonomi, men behovet av vattenresurser nämns inte uttryckligen. Det råder dock inga tvivel om att en tillämpning av den cirkulära ekonomins principer inom textilindustrin kommer att kräva stora mängder vatten. Det är mycket viktigt att identifiera forsknings-, utvecklings- och utbildningsbehov med anknytning till vattnets kretslopp, jämte statlig finansiering i respektive fall. Mål och gränser måste också fastställas för efterfrågan på färskvatten, som bör minimeras genom processoptimering (återvinning). Dessutom bör EU överväga att inrätta en färdplan för att stegvis närma sig ett nollutsläppsmål, åtminstone för att ta itu med omfattningen av potentiella föroreningsinnehåll. |
| --- | --- |

4.5

Med utgångspunkt i EU:s strategi för hållbara textilier bör regelverket för vattenrelevanta aspekter av den cirkulära ekonomin utvecklas mer i detalj i ett tidigt skede. I strategin framhålls behovet av att utveckla en cirkulär ekonomi, men behovet av vattenresurser nämns inte uttryckligen. Det råder dock inga tvivel om att en tillämpning av den cirkulära ekonomins principer inom textilindustrin kommer att kräva stora mängder vatten. Det är mycket viktigt att identifiera forsknings-, utvecklings- och utbildningsbehov med anknytning till vattnets kretslopp, jämte statlig finansiering i respektive fall. Mål och gränser måste också fastställas för efterfrågan på färskvatten, som bör minimeras genom processoptimering (återvinning). Dessutom bör EU överväga att inrätta en färdplan för att stegvis närma sig ett nollutsläppsmål, åtminstone för att ta itu med omfattningen av potentiella föroreningsinnehåll.

| 4.6 | Ett annat exempel är pappersindustrin, som har visat sig ha stor potential när det gäller åtgärder för att minimera eller till och med undvika negativa effekter på vattenkällor. Pappersindustrin i Europa har redan en jämförelsevis god standard för vattenanvändning (7), men det finns rum för ytterligare förbättringar. Dessa kan uppnås genom att man påskyndar genomförandet av processer för återanvändning av vatten, inför den nyaste behandlingstekniken och fastställer ett potentiellt mål om att minska utsläppen till nära noll, inom en ambitiös men realistisk tidsram. Statligt stöd till utveckling och innovation inom pappersindustrin i Europa och åtgärder för att optimera vattenanvändningen kan ge ekonomiska fördelar. Exempelvis är kunskap om hur man optimerar vattenanvändningen inom pappersindustrin redan en ekonomisk faktor i den europeiska maskintillverkningen, och de lösningar som valts har genomförts inom andra sektorer. I andra delar av världen har stora pappersbruk tvingats stänga på grund av sin extremt negativa inverkan på vattnet i det omgivande området. |
| --- | --- |

4.6

Ett annat exempel är pappersindustrin, som har visat sig ha stor potential när det gäller åtgärder för att minimera eller till och med undvika negativa effekter på vattenkällor. Pappersindustrin i Europa har redan en jämförelsevis god standard för vattenanvändning (7

| 4.7 | Vattenindustrin (vattenverk och avloppsreningsverk) bör vara klimat- och energineutral (eller till och med positiv) och ska förfoga över kritisk infrastruktur som säkerställer cybersäkerheten. Det finns goda exempel i Europa och hela världen. Å andra sidan finns det stora möjligheter till förbättringar (förvaltning, avsaltning, cirkulär vattenanvändning, effektivitet) i regioner med mycket knappa vattenresurser. |
| --- | --- |

4.7

Vattenindustrin (vattenverk och avloppsreningsverk) bör vara klimat- och energineutral (eller till och med positiv) och ska förfoga över kritisk infrastruktur som säkerställer cybersäkerheten. Det finns goda exempel i Europa och hela världen. Å andra sidan finns det stora möjligheter till förbättringar (förvaltning, avsaltning, cirkulär vattenanvändning, effektivitet) i regioner med mycket knappa vattenresurser.

| 4.8 | I en ansats liknande den klimat- och energiutmaning som inletts i de flesta EU-länder, som omfattar isolerings- och eftermonteringskrav för byggnader, bör en politik för uppsamling och återanvändning av vatten i alla nya byggnader introduceras. För industrin måste en policy för användning av gråvatten för andra användningsområden än dricksvatten utarbetas. Gemensamma forskningscentrumet (JRC) har till exempel tagit fram tekniska riktlinjer för tillämpningen av centrala riskhanteringsprinciper vid bedömning och hantering av hälso- och miljörisker i samband med ett system för återanvändning av vatten (8). Det behövs dock mer systematiska tillämpningar av befintlig och ny teknik som bör genomföras med beaktande av vattnets hela kretslopp. |
| --- | --- |

4.8

I en ansats liknande den klimat- och energiutmaning som inletts i de flesta EU-länder, som omfattar isolerings- och eftermonteringskrav för byggnader, bör en politik för uppsamling och återanvändning av vatten i alla nya byggnader introduceras. För industrin måste en policy för användning av gråvatten för andra användningsområden än dricksvatten utarbetas. Gemensamma forskningscentrumet (JRC) har till exempel tagit fram tekniska riktlinjer för tillämpningen av centrala riskhanteringsprinciper vid bedömning och hantering av hälso- och miljörisker i samband med ett system för återanvändning av vatten (8

| 4.9 | EU måste bli världsledande inom utveckling, tillverkning och användning av vatteneffektiv teknik samt skapa sig ett namn globalt som ett produktionsområde med lågt vattenavtryck. Investeringar i forskning och utveckling samt i vattenindustriförvaltning och kompetens kommer att bli avgörande. Det kommer att behövas nya yrken och kvalificerade arbetstagare med specialistkunskaper inom vattenområdet för att stödja kunskap och införande av ny teknik för vattenanvändning, inklusive AI-användning inom detta område. EU kan leda den blå produktionen och marknaden för rening av industrivatten, med fokus på att skapa nya högkvalificerade arbetstillfällen i Europa. Kunskap om vattenbesparande processer kommer att vara en nyckelkompetens och en nyckelprestationsindikator för industrin i framtiden. Vatteneffektiv teknik är en bransch på området ren teknik. Eftersom ren teknik utgör ett ekosystem i sig föreslår EESK att man skapar en omställningsväg för detta ekosystem under de kommande två åren, med ambitiösa men realistiska mål, inbegripet en plan för kompetens. |
| --- | --- |

4.9

EU måste bli världsledande inom utveckling, tillverkning och användning av vatteneffektiv teknik samt skapa sig ett namn globalt som ett produktionsområde med lågt vattenavtryck. Investeringar i forskning och utveckling samt i vattenindustriförvaltning och kompetens kommer att bli avgörande. Det kommer att behövas nya yrken och kvalificerade arbetstagare med specialistkunskaper inom vattenområdet för att stödja kunskap och införande av ny teknik för vattenanvändning, inklusive AI-användning inom detta område. EU kan leda den blå produktionen och marknaden för rening av industrivatten, med fokus på att skapa nya högkvalificerade arbetstillfällen i Europa. Kunskap om vattenbesparande processer kommer att vara en nyckelkompetens och en nyckelprestationsindikator för industrin i framtiden. Vatteneffektiv teknik är en bransch på området ren teknik. Eftersom ren teknik utgör ett ekosystem i sig föreslår EESK att man skapar en omställningsväg för detta ekosystem under de kommande två åren, med ambitiösa men realistiska mål, inbegripet en plan för kompetens.

| 4.10 | Samråd med och medverkan av industriledare och industriföreträdare är avgörande för utformningen av en hållbar vattenpolitik i EU. Dessutom är det viktigt att EU-medborgarna engagerar sig i vattenpolitiken. Inom många sektorer är återanvändning av vatten inte tillåtet enligt den nationella lagstiftningen, vilket hindrar processen för den cirkulära ekonomin. För att komma till rätta med detta måste EU införa minimikrav för vattenkvalitet och vattenövervakning. I detta syfte skulle en plattform om en blå giv kunna inrättas där industri- och jordbruksföreträdare och medborgare inom EU kan utbyta idéer och diskutera frågor kring vattendelning, vattenanvändning och projektinnovation. Denna plattform skulle kunna inbegripa strukturer från lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Syftet med denna EU-plattform om en blå giv skulle vara att hjälpa EU och medlemsstaterna att så snabbt som möjligt fatta nödvändiga politiska beslut om vattenpolitiken. Det är också viktigt att fördjupa vattendialogen med lokala och nationella institutioner för att uppmuntra handlingsinriktad och strukturerad medvetenhet, information och utbildning om vattnets strategiska betydelse som en knapp resurs. Detta ständiga samråd skulle också kunna underlätta undanröjandet av rättsliga hinder för användning av vatteneffektiv teknik i industri- och jordbruksprocesser och i hushållen. |
| --- | --- |

4.10

Samråd med och medverkan av industriledare och industriföreträdare är avgörande för utformningen av en hållbar vattenpolitik i EU. Dessutom är det viktigt att EU-medborgarna engagerar sig i vattenpolitiken. Inom många sektorer är återanvändning av vatten inte tillåtet enligt den nationella lagstiftningen, vilket hindrar processen för den cirkulära ekonomin. För att komma till rätta med detta måste EU införa minimikrav för vattenkvalitet och vattenövervakning. I detta syfte skulle en plattform om en blå giv kunna inrättas där industri- och jordbruksföreträdare och medborgare inom EU kan utbyta idéer och diskutera frågor kring vattendelning, vattenanvändning och projektinnovation. Denna plattform skulle kunna inbegripa strukturer från lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Syftet med denna EU-plattform om en blå giv skulle vara att hjälpa EU och medlemsstaterna att så snabbt som möjligt fatta nödvändiga politiska beslut om vattenpolitiken. Det är också viktigt att fördjupa vattendialogen med lokala och nationella institutioner för att uppmuntra handlingsinriktad och strukturerad medvetenhet, information och utbildning om vattnets strategiska betydelse som en knapp resurs. Detta ständiga samråd skulle också kunna underlätta undanröjandet av rättsliga hinder för användning av vatteneffektiv teknik i industri- och jordbruksprocesser och i hushållen.

| 4.11 | En heltäckande europeisk vattenpolitik inom EU måste matchas av en lika ambitiös EU-finansieringsplan så att industrin och lokala myndigheter kan göra nödvändiga investeringar i vatteneffektiv teknik. Positiva finansieringsincitament såsom skattelättnader, en högre avskrivningstakt och andra mekanismer bör införas. Verktygen och mekanismen för grön finansiering (t.ex. ESG och taxonomin) måste kompletteras med fler och djupare dimensioner avseende vattenförbrukning. |
| --- | --- |

4.11

En heltäckande europeisk vattenpolitik inom EU måste matchas av en lika ambitiös EU-finansieringsplan så att industrin och lokala myndigheter kan göra nödvändiga investeringar i vatteneffektiv teknik. Positiva finansieringsincitament såsom skattelättnader, en högre avskrivningstakt och andra mekanismer bör införas. Verktygen och mekanismen för grön finansiering (t.ex. ESG och taxonomin) måste kompletteras med fler och djupare dimensioner avseende vattenförbrukning.

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://www.eea.europa.eu/highlights/water-stress-is-a-major.

1

(2)  https://www.eea.europa.eu/publications/92-9167-025-1/page003.html.

2

(3)  COM/2023/62 final.

3

(4)  Europeiska rådets möte den 23 mars 2023 – slutsatser.

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Archive:Water_use_in_industry&oldid=196132.

5

(6)  Gemensamma forskningscentrumets publikationsdatabas: ”Circular Economy Perspectives in the EU Textile sector” (europa.eu).

6

(7)  https://www.africapulpaper.com/en/articles/water-usage-in-paper-mills.

7

(8)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC129596.

8

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/80

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbar vattenförvaltning och klimatkris: cirkulära och andra lösningar för det jordbruksbaserade livsmedelssystemet i EU i en framtida ”blå giv”

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 349/13)

| Föredragande: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Medföredragande: | John COMER |

Föredragande:

Josep PUXEU ROCAMORA

Josep PUXEU ROCAMORA

Medföredragande:

John COMER

John COMER

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 23.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 28.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 13.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 181/0/0 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

23.1.2023

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

28.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

181/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Klimatförändringarna leder till ändrade nederbördsmönster i EU som får stora konsekvenser för den mängd vatten som finns tillgänglig för jordbruket. Detta leder inte bara till minskad produktion av grödor utan också till ökad konkurrens mellan olika konsumtionsändamål (befolkning, industri och jordbruk). Dessutom påverkar mänsklig verksamhet även vattenkvaliteten, genom att leda till ökad förekomst av näringsämnen och föroreningar i vattnet. |
| --- | --- |

1.1

Klimatförändringarna leder till ändrade nederbördsmönster i EU som får stora konsekvenser för den mängd vatten som finns tillgänglig för jordbruket. Detta leder inte bara till minskad produktion av grödor utan också till ökad konkurrens mellan olika konsumtionsändamål (befolkning, industri och jordbruk). Dessutom påverkar mänsklig verksamhet även vattenkvaliteten, genom att leda till ökad förekomst av näringsämnen och föroreningar i vattnet.

| 1.2 | Det har fastställts mål inom den gemensamma jordbrukspolitiken, från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald för att uppnå en hållbar livsmedelsproduktion och för att skydda ekosystemen. För att uppnå dessa mål kräver den jordbruksbaserade livsmedelssektorn att landsbygdsområden och produktionsstrukturer upprätthålls vid sidan av stöd till producenter på lokal nivå, en hållbar förvaltning av mark och vatten samt ett öppet strategiskt oberoende. Vatten är en helt nödvändig resurs för livsmedelsproduktionen och det är därför viktigt att säkra en tillräcklig tillgång till vatten av hög kvalitet. En hållbar vattenförvaltning är av avgörande betydelse för att garantera en tillfredsställande och hållbar livsmedelsproduktion inom EU. Alla åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör främja en hållbar och effektiv vattenförvaltning och inkludera indikatorer i varje medlemsstat för att övervaka framstegen i vattenförvaltningen. |
| --- | --- |

1.2

Det har fastställts mål inom den gemensamma jordbrukspolitiken, från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald för att uppnå en hållbar livsmedelsproduktion och för att skydda ekosystemen. För att uppnå dessa mål kräver den jordbruksbaserade livsmedelssektorn att landsbygdsområden och produktionsstrukturer upprätthålls vid sidan av stöd till producenter på lokal nivå, en hållbar förvaltning av mark och vatten samt ett öppet strategiskt oberoende. Vatten är en helt nödvändig resurs för livsmedelsproduktionen och det är därför viktigt att säkra en tillräcklig tillgång till vatten av hög kvalitet. En hållbar vattenförvaltning är av avgörande betydelse för att garantera en tillfredsställande och hållbar livsmedelsproduktion inom EU. Alla åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör främja en hållbar och effektiv vattenförvaltning och inkludera indikatorer i varje medlemsstat för att övervaka framstegen i vattenförvaltningen.

| 1.3 | En hållbar vattenförvaltning måste vara utbudsstyrd och innebära att åtgärder vidtas för att säkra tillgången till vatten för alla användare. Utbudsstyrningen måste syfta till att optimera effektiviteten, minska förlusterna, prioritera vissa användningsområden och eliminera olaglig användning. Reglerna måste också syfta till att åtgärder vidtas så att hela systemet är hållbart och slutligen till att verksamheten ligger i linje med strategierna för att säkra en tillräcklig livsmedelsproduktion i EU. |
| --- | --- |

1.3

En hållbar vattenförvaltning måste vara utbudsstyrd och innebära att åtgärder vidtas för att säkra tillgången till vatten för alla användare. Utbudsstyrningen måste syfta till att optimera effektiviteten, minska förlusterna, prioritera vissa användningsområden och eliminera olaglig användning. Reglerna måste också syfta till att åtgärder vidtas så att hela systemet är hållbart och slutligen till att verksamheten ligger i linje med strategierna för att säkra en tillräcklig livsmedelsproduktion i EU.

| 1.4 | EESK efterlyser en särskild standard för vattenanvändning inom olika ekonomiska verksamhetsområden, till exempel jordbruk och industri, genom att det inrättas en förvaltningsstruktur som tar fram branschspecifika riktlinjer för vattenanvändningen. EESK bör ingå i denna förvaltningsstruktur. |
| --- | --- |

1.4

EESK efterlyser en särskild standard för vattenanvändning inom olika ekonomiska verksamhetsområden, till exempel jordbruk och industri, genom att det inrättas en förvaltningsstruktur som tar fram branschspecifika riktlinjer för vattenanvändningen. EESK bör ingå i denna förvaltningsstruktur.

| 1.5 | Tekniken spelar en avgörande roll när det gäller att säkra vattentillgången för jordbrukssektorn. Tillräckliga budgetmedel måste anslås till forskning och tillämpning av kunskaper på området för genomik, i syfte att utveckla grödor som är mer motståndskraftiga och anpassade till olika klimatförhållanden. Det kommer också att krävas resurser för att främja ny omvandlingsteknik för vatten, exempelvis återanvändning och avsaltning. I detta avseende föreslår EESK att man främjar de åtgärder som krävs för att utveckla ny teknik, samtidigt som man respekterar de ekosystem där åtgärderna vidtas och prioriterar miljöhänsyn. |
| --- | --- |

1.5

Tekniken spelar en avgörande roll när det gäller att säkra vattentillgången för jordbrukssektorn. Tillräckliga budgetmedel måste anslås till forskning och tillämpning av kunskaper på området för genomik, i syfte att utveckla grödor som är mer motståndskraftiga och anpassade till olika klimatförhållanden. Det kommer också att krävas resurser för att främja ny omvandlingsteknik för vatten, exempelvis återanvändning och avsaltning. I detta avseende föreslår EESK att man främjar de åtgärder som krävs för att utveckla ny teknik, samtidigt som man respekterar de ekosystem där åtgärderna vidtas och prioriterar miljöhänsyn.

| 1.6 | Energipriserna sätter villkoren för införandet av ny teknik, vars drift är nära kopplad till användningen av fossila bränslen. EESK efterlyser en utfasning av fossila bränslen inom jordbruket, en anpassning av jordbrukspriserna i primärsektorn och en ökad användning av förnybara energikällor för att förstärka kopplingen mellan energi, vatten och livsmedel. |
| --- | --- |

1.6

Energipriserna sätter villkoren för införandet av ny teknik, vars drift är nära kopplad till användningen av fossila bränslen. EESK efterlyser en utfasning av fossila bränslen inom jordbruket, en anpassning av jordbrukspriserna i primärsektorn och en ökad användning av förnybara energikällor för att förstärka kopplingen mellan energi, vatten och livsmedel.

| 1.7 | Klimatförändringarna innebär högre temperaturer, ökad evapotranspiration och betydligt fler extrema väderhändelser som orsakar torka, översvämningar, stormar och bränder. Dessa problem påverkar produktionen av grödor och boskapsskötseln ytterst negativt. Det behövs en strategisk plan som tar fasta på vetenskapliga och tekniska sakkunskaper för att se till att rent vatten finns tillgängligt för jordbruket i hela EU. Särskilda planer måste utarbetas lokalt och regionalt för områden med ihållande torka och översvämningar. Det kommer att krävas en särskild fristående budget och stödposter vid sidan av en EU-förordning som styr resurser på ett sätt som möjliggör och främjar centrala, regionala och lokala planer för en tillfredsställande vattenförsörjning. Dessa planer måste säkerställa att ändamålsenlig vatteninfrastruktur byggs och underhålls i hela EU. |
| --- | --- |

1.7

Klimatförändringarna innebär högre temperaturer, ökad evapotranspiration och betydligt fler extrema väderhändelser som orsakar torka, översvämningar, stormar och bränder. Dessa problem påverkar produktionen av grödor och boskapsskötseln ytterst negativt. Det behövs en strategisk plan som tar fasta på vetenskapliga och tekniska sakkunskaper för att se till att rent vatten finns tillgängligt för jordbruket i hela EU. Särskilda planer måste utarbetas lokalt och regionalt för områden med ihållande torka och översvämningar. Det kommer att krävas en särskild fristående budget och stödposter vid sidan av en EU-förordning som styr resurser på ett sätt som möjliggör och främjar centrala, regionala och lokala planer för en tillfredsställande vattenförsörjning. Dessa planer måste säkerställa att ändamålsenlig vatteninfrastruktur byggs och underhålls i hela EU.

2.   Problematiken ur det europeiska jordbrukets synvinkel

Problematiken ur det europeiska jordbrukets synvinkel

| 2.1 | Syftet med detta yttrande på eget initiativ är att analysera samspelet mellan vatten och jordbruk på EU-nivå i förhållande till klimatkrisen och konsekvenserna när det gäller en tryggad livsmedelsförsörjning och systemets hållbarhet i framtiden. Vi kommer att ta upp frågeställningar som uppmanar till eftertanke när det gäller konsekvenserna av extrema väderhändelser och effekterna av EU:s politik och bestämmelser på olika områden. Vi kommer också att beskriva det trängande behovet av en hållbar vattenförvaltning. Vi kommer att ta upp de särskilda problem som påverkar vattentillgången för EU:s jordbruk och lägga fram olika förslag som syftar till att stärka EU:s självförsörjning av livsmedel. Vi tittar också närmare på frågor som rör kvalitet och kvantitet avseende jordbrukets vattenförsörjning i syfte att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

2.1

Syftet med detta yttrande på eget initiativ är att analysera samspelet mellan vatten och jordbruk på EU-nivå i förhållande till klimatkrisen och konsekvenserna när det gäller en tryggad livsmedelsförsörjning och systemets hållbarhet i framtiden. Vi kommer att ta upp frågeställningar som uppmanar till eftertanke när det gäller konsekvenserna av extrema väderhändelser och effekterna av EU:s politik och bestämmelser på olika områden. Vi kommer också att beskriva det trängande behovet av en hållbar vattenförvaltning. Vi kommer att ta upp de särskilda problem som påverkar vattentillgången för EU:s jordbruk och lägga fram olika förslag som syftar till att stärka EU:s självförsörjning av livsmedel. Vi tittar också närmare på frågor som rör kvalitet och kvantitet avseende jordbrukets vattenförsörjning i syfte att uppnå detta mål.

| 2.2 | Jordbruket är en strategisk sektor inom EU, framför allt på grund av dess samhällsekonomiska betydelse. Uppskattningsvis 30 % av EU:s produktiva jordbruksareal är bevattnad, även om denna procentsats är högre i de södra medlemsstaterna på grund av de särskilda klimatförhållanden som råder där och kan uppgå till 70 % i vissa regioner (1). |
| --- | --- |

2.2

Jordbruket är en strategisk sektor inom EU, framför allt på grund av dess samhällsekonomiska betydelse. Uppskattningsvis 30 % av EU:s produktiva jordbruksareal är bevattnad, även om denna procentsats är högre i de södra medlemsstaterna på grund av de särskilda klimatförhållanden som råder där och kan uppgå till 70 % i vissa regioner (1

3.   Vattenbrist och de främsta utmaningarna för EU:s jordbruksbaserade livsmedelssystem

Vattenbrist och de främsta utmaningarna för EU:s jordbruksbaserade livsmedelssystem

| 3.1 | Jordbruksproduktionen är beroende av att det finns tillgång till vatten. Jordbruket påverkar i sin tur både vattnets kvantitet och kvalitet, antingen genom diffusa föroreningar som orsakas av användningen av gödselmedel och bekämpningsmedel eller av att saltvatten tränger in i överexploaterade kustakviferer. Uppskattningsvis 20 % av EU:s landareal och 30 % av unionens befolkning påverkas av vattenbrist varje år (2), och vattenstressen inom EU förväntas öka markant under de kommande tio åren (3). |
| --- | --- |

3.1

Jordbruksproduktionen är beroende av att det finns tillgång till vatten. Jordbruket påverkar i sin tur både vattnets kvantitet och kvalitet, antingen genom diffusa föroreningar som orsakas av användningen av gödselmedel och bekämpningsmedel eller av att saltvatten tränger in i överexploaterade kustakviferer. Uppskattningsvis 20 % av EU:s landareal och 30 % av unionens befolkning påverkas av vattenbrist varje år (2

3

| 3.2 | Enligt uppgifter från Europeiska miljöbyrån minskade de förnybara vattenresurserna inom EU från 3 219 km3 år 2010 till 2 883 km3 år 2020. (4) Denna situation kommer att förvärras av den förväntade temperaturökningen och av högre evapotranspiration, vilket kommer att leda till en ännu större efterfrågan på vatten inom jordbruket och till ökad konkurrens mellan olika användningsområden. |
| --- | --- |

3.2

Enligt uppgifter från Europeiska miljöbyrån minskade de förnybara vattenresurserna inom EU från 3 219 km3

3

4

| 3.3 | Under de senaste 55 åren har de förnybara vattenresurserna per capita minskat med 17 % i hela unionen (5). Även om detta delvis kan förklaras av befolkningstillväxten är det också sant att trycket från den ekonomiska verksamheten – inklusive jordbruket – och klimatförändringarna förvärrar den årstidsbetingade och årligen återkommande vattenbristen i många regioner i EU. |
| --- | --- |

3.3

Under de senaste 55 åren har de förnybara vattenresurserna per capita minskat med 17 % i hela unionen (5

| 3.4 | Mellan 2010 och 2016 stod ytvatten för 54 % av det vatten som användes inom jordbruket i EU, medan grundvatten stod för 39 %. Vatten som återanvänts stod för 4 % och vatten från avsaltning stod för 3 % (6). Dessa procentsatser kan variera avsevärt från en medlemsstat till en annan beroende på rådande klimatförhållanden. Åtagandet att återanvända renat avloppsvatten utgör en del av den cirkulära ekonomin, särskilt eftersom endast 1 100 hm3 avloppsvatten återanvänds i EU varje år (cirka 0,4 % av det totala sötvattenuttaget i EU) (7). |
| --- | --- |

3.4

Mellan 2010 och 2016 stod ytvatten för 54 % av det vatten som användes inom jordbruket i EU, medan grundvatten stod för 39 %. Vatten som återanvänts stod för 4 % och vatten från avsaltning stod för 3 % (6

3

7

| 3.5 | Jordbruket är både en viktig orsak till vattenbrist samtidigt som det också påverkas negativt av detta fenomen. Enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) står jordbruket för nästan 70 % av det totala vattenuttaget och denna siffra kan vara så hög som 95 % i vissa utvecklingsländer (8). I många länder är dock bevattningseffektiviteten låg. |
| --- | --- |

3.5

Jordbruket är både en viktig orsak till vattenbrist samtidigt som det också påverkas negativt av detta fenomen. Enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) står jordbruket för nästan 70 % av det totala vattenuttaget och denna siffra kan vara så hög som 95 % i vissa utvecklingsländer (8

| 3.6 | Även om vattenavtrycket från EU:s jordbruksproduktion minskar är det fortfarande stort i områden med intensivjordbruk och där trycket på vattenresurserna är större. Detta kan också hämma uppkomsten av diversifierad verksamhet såsom vattenbruk i inlandet och algodling, som skulle kunna bli ytterligare inkomstkällor i vissa landsbygdsområden i EU. Denna verksamhet är dock beroende av att det finns en minsta mängd vatten. |
| --- | --- |

3.6

Även om vattenavtrycket från EU:s jordbruksproduktion minskar är det fortfarande stort i områden med intensivjordbruk och där trycket på vattenresurserna är större. Detta kan också hämma uppkomsten av diversifierad verksamhet såsom vattenbruk i inlandet och algodling, som skulle kunna bli ytterligare inkomstkällor i vissa landsbygdsområden i EU. Denna verksamhet är dock beroende av att det finns en minsta mängd vatten.

| 3.7 | Vattenbristen håller på att förändra synen på vatten som en resurs och påverkar även befintliga förvaltningsmodeller. Vatten måste ses som en grundläggande livsnödvändig resurs och bör därför förvaltas som en knapp ekonomisk tillgång av högt värde. Det är för närvarande svårt att tillämpa efterfrågestyrda förvaltningssystem. Systemen bör snarare utvecklas i riktning mot utbudsstyrning samtidigt som man tillämpar kriterier för säkerhet och hållbarhet. |
| --- | --- |

3.7

Vattenbristen håller på att förändra synen på vatten som en resurs och påverkar även befintliga förvaltningsmodeller. Vatten måste ses som en grundläggande livsnödvändig resurs och bör därför förvaltas som en knapp ekonomisk tillgång av högt värde. Det är för närvarande svårt att tillämpa efterfrågestyrda förvaltningssystem. Systemen bör snarare utvecklas i riktning mot utbudsstyrning samtidigt som man tillämpar kriterier för säkerhet och hållbarhet.

| 3.8 | Resursförvaltningsproblemen beror inte bara på bristen på verktyg för planering och förvaltning eller på att olika användningsområden konkurrerar med varandra utan orsakas ofta av att bevattningsinfrastrukturen och dräneringssystemen är i dåligt skick, vilket leder till förlust av vatten och till en ineffektiv vattenanvändning. |
| --- | --- |

3.8

Resursförvaltningsproblemen beror inte bara på bristen på verktyg för planering och förvaltning eller på att olika användningsområden konkurrerar med varandra utan orsakas ofta av att bevattningsinfrastrukturen och dräneringssystemen är i dåligt skick, vilket leder till förlust av vatten och till en ineffektiv vattenanvändning.

| 3.9 | Jordbruket i EU:s södra medlemsstater står inför ett antal utmaningar som är direkt kopplade till frågan om vattenbrist, framför allt långvarig torka som är mer ihållande i Medelhavsområdet. Situationen präglas också av en ojämlik tillgång till och distribution av vatten samt av konkurrens om vatten, särskilt för användning i städer och till följd av intensiv turismverksamhet. I EU:s norra medlemsstater handlar problemen framför allt om vattenföroreningar orsakade av intensivjordbruk och om användningen av näringsämnen och bekämpningsmedel. Förekomsten av vattenvägar och transportrutter som kräver ett lägsta vattenflöde för att kunna nyttjas på ett effektiv sätt leder också till ökad konkurrens mellan olika alternativa användningsområden om en allt knappare resurs. |
| --- | --- |

3.9

Jordbruket i EU:s södra medlemsstater står inför ett antal utmaningar som är direkt kopplade till frågan om vattenbrist, framför allt långvarig torka som är mer ihållande i Medelhavsområdet. Situationen präglas också av en ojämlik tillgång till och distribution av vatten samt av konkurrens om vatten, särskilt för användning i städer och till följd av intensiv turismverksamhet. I EU:s norra medlemsstater handlar problemen framför allt om vattenföroreningar orsakade av intensivjordbruk och om användningen av näringsämnen och bekämpningsmedel. Förekomsten av vattenvägar och transportrutter som kräver ett lägsta vattenflöde för att kunna nyttjas på ett effektiv sätt leder också till ökad konkurrens mellan olika alternativa användningsområden om en allt knappare resurs.

| 3.10 | Frågan om ett öppet strategiskt oberoende inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn, enligt den definition som EESK tidigare framfört (9), är en mycket relevant faktor att beakta. Olika indikatorer kan användas för att beräkna EU:s självförsörjning av livsmedel. EU:s självförsörjning av livsmedel är visserligen hög, men den fastställs på ett alltför allmänt sätt, eftersom självförsörjningen varierar stort för olika typer av livsmedel och mellan olika regioner, med betydande underskott i produktionen av spannmål, sojabönor och vegetabiliska oljor. |
| --- | --- |

3.10

Frågan om ett öppet strategiskt oberoende inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn, enligt den definition som EESK tidigare framfört (9

| 3.11 | I sin strategiska framsynsrapport från 2021 anger kommissionen att ett av de viktigaste strategiska områdena för att stärka EU:s globala ledarskap är att säkerställa hållbara och resilienta livsmedelssystem. Kommissionen nämner bland annat behovet av att investera i innovation för att säkra resilienta och hållbara livsmedelssystem. |
| --- | --- |

3.11

I sin strategiska framsynsrapport från 2021 anger kommissionen att ett av de viktigaste strategiska områdena för att stärka EU:s globala ledarskap är att säkerställa hållbara och resilienta livsmedelssystem. Kommissionen nämner bland annat behovet av att investera i innovation för att säkra resilienta och hållbara livsmedelssystem.

| 3.12 | En effektiv användning av ”grönt vatten”, dvs. den del av nederbörden som tränger igenom och infiltrerar marken, bör säkerställas. Markens centrala roll när det gäller filtrering och absorption av vatten måste stärkas genom stöd till politiken för återställning av jordmånen. |
| --- | --- |

3.12

En effektiv användning av ”grönt vatten”, dvs. den del av nederbörden som tränger igenom och infiltrerar marken, bör säkerställas. Markens centrala roll när det gäller filtrering och absorption av vatten måste stärkas genom stöd till politiken för återställning av jordmånen.

| 3.13 | Beslutet att välja en cirkulär ekonomi när det gäller vattenanvändning (återvinning av svartvatten eller avloppsvatten från tätbebyggelse för bevattning) och mer tekniska system (avsaltning) är en målmodell i vissa producentländer i södra Europa. Båda lösningarna är dock mycket elintensiva och kan vara skadliga för mark och grödor. Återvunnet vatten måste behandlas korrekt och arbetet med att säkra rent vatten till jordbruket bör ha högsta prioritet. Dessutom kommer energin från olika källor som inte alltid är förnybara. EESK efterlyser en utfasning av fossila bränslen i den cirkulära vattenförvaltningen och betonar att huvudregeln bör vara att man använder alternativa energikällor för att förstärka kopplingen mellan energi, vatten och livsmedel. |
| --- | --- |

3.13

Beslutet att välja en cirkulär ekonomi när det gäller vattenanvändning (återvinning av svartvatten eller avloppsvatten från tätbebyggelse för bevattning) och mer tekniska system (avsaltning) är en målmodell i vissa producentländer i södra Europa. Båda lösningarna är dock mycket elintensiva och kan vara skadliga för mark och grödor. Återvunnet vatten måste behandlas korrekt och arbetet med att säkra rent vatten till jordbruket bör ha högsta prioritet. Dessutom kommer energin från olika källor som inte alltid är förnybara. EESK efterlyser en utfasning av fossila bränslen i den cirkulära vattenförvaltningen och betonar att huvudregeln bör vara att man använder alternativa energikällor för att förstärka kopplingen mellan energi, vatten och livsmedel.

| 3.14 | Elberoendet fick negativa konsekvenser 2022 när elpriserna steg och detta har påverkat produktionskostnaderna i hög grad, framför allt i kustområdena utmed Medelhavet, där den strukturella vattenbristen innebär att dessa tekniska lösningar måste användas. |
| --- | --- |

3.14

Elberoendet fick negativa konsekvenser 2022 när elpriserna steg och detta har påverkat produktionskostnaderna i hög grad, framför allt i kustområdena utmed Medelhavet, där den strukturella vattenbristen innebär att dessa tekniska lösningar måste användas.

| 3.15 | Förvaltningen av gränsöverskridande ytvatten påverkar inte bara vattnets kvantitet nedströms, utan också dess kvalitet. Oavsett bestämmelserna i ramdirektivet för vatten (10) och den nuvarande skyldigheten att upprätta en integrerad förvaltningsplan för varje avrinningsdistrikt är det tydligt att det finns utrymme för förbättringar av mekanismerna för förvaltningen av denna typ av vatten, antingen med hjälp av nya specialiserade organ eller genom att lagstiftningen vidareutvecklas. |
| --- | --- |

3.15

Förvaltningen av gränsöverskridande ytvatten påverkar inte bara vattnets kvantitet nedströms, utan också dess kvalitet. Oavsett bestämmelserna i ramdirektivet för vatten (10

| 3.16 | Okontrollerade utsläpp i vattendrag till följd av viss industriell verksamhet påverkar hälsan och livsmedelssäkerheten negativt och är en kostnad för hela samhället. EESK står fast vid sitt engagemang att arbeta för klimatneutrala industrier med kontrollerade utsläpp som bär miljökostnaderna för den egna produktionen. |
| --- | --- |

3.16

Okontrollerade utsläpp i vattendrag till följd av viss industriell verksamhet påverkar hälsan och livsmedelssäkerheten negativt och är en kostnad för hela samhället. EESK står fast vid sitt engagemang att arbeta för klimatneutrala industrier med kontrollerade utsläpp som bär miljökostnaderna för den egna produktionen.

4.   Befintlig EU-politik och nationell politik

Befintlig EU-politik och nationell politik

| 4.1 | EU:s viktigaste regelverk för de kvantitativa och kvalitativa aspekterna av vatten och jordbruk är ramdirektivet för vatten och den gemensamma jordbrukspolitiken (11). Bland de särskilda mål som föreslås i den nya gemensamma jordbrukspolitiken ingår att främja en hållbar utveckling och en effektiv förvaltning av naturresurser såsom mark, luft och, naturligtvis, vatten. Vatten omfattas dessutom av FN:s mål nr 6 för hållbar utveckling avseende vatteneffektivitet och integrerad vattenförvaltning. |
| --- | --- |

4.1

EU:s viktigaste regelverk för de kvantitativa och kvalitativa aspekterna av vatten och jordbruk är ramdirektivet för vatten och den gemensamma jordbrukspolitiken (11

| 4.2 | I ramdirektivet för vatten fastställs att vatten är en naturresurs som måste skyddas, bevaras och förvaltas på ett hållbart sätt. I detta syfte ska en förvaltningsram inrättas, antingen direkt eller genom koncession, beroende på område. Denna förvaltningsram syftar till att säkerställa en integrerad och hållbar vattenförvaltning på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.2

I ramdirektivet för vatten fastställs att vatten är en naturresurs som måste skyddas, bevaras och förvaltas på ett hållbart sätt. I detta syfte ska en förvaltningsram inrättas, antingen direkt eller genom koncession, beroende på område. Denna förvaltningsram syftar till att säkerställa en integrerad och hållbar vattenförvaltning på EU-nivå.

| 4.3 | I den fleråriga budgetramen för 2021–2027 anslås totalt 386,6 miljarder euro till den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta anslag ska fördelas mellan de olika medlemsstaterna och tillämpas på olika områden inom den första och andra pelaren. EESK efterlyser en särskild budget och öronmärkta pengar till vattenområdet, i enlighet med yttrandet ”De ekonomiska aspekterna av en ’blå giv för EU’” (12). |
| --- | --- |

4.3

I den fleråriga budgetramen för 2021–2027 anslås totalt 386,6 miljarder euro till den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta anslag ska fördelas mellan de olika medlemsstaterna och tillämpas på olika områden inom den första och andra pelaren. EESK efterlyser en särskild budget och öronmärkta pengar till vattenområdet, i enlighet med yttrandet ”De ekonomiska aspekterna av en ’blå giv för EU’” (12

| 4.4 | Den största delen av direktstödet inom den gemensamma jordbrukspolitiken, liksom visst stöd inom den andra pelaren, regleras av tvärvillkor som omfattar lagstadgade förvaltningskrav och av villkor för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som föreskriver hållbara jordbruksmetoder, bl.a. förfaranden för integrerad vattenförvaltning för bevattning. De flesta utbetalningar har dock visat sig vara neutrala när det gäller bevattning (13). Alla åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör främja en hållbar och effektiv vattenförvaltning och inkludera indikatorer i varje medlemsstat för att övervaka framstegen i vattenförvaltningen. |
| --- | --- |

4.4

Den största delen av direktstödet inom den gemensamma jordbrukspolitiken, liksom visst stöd inom den andra pelaren, regleras av tvärvillkor som omfattar lagstadgade förvaltningskrav och av villkor för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som föreskriver hållbara jordbruksmetoder, bl.a. förfaranden för integrerad vattenförvaltning för bevattning. De flesta utbetalningar har dock visat sig vara neutrala när det gäller bevattning (13

| 4.5 | Vissa medlemsstater använder EU-medel för att stödja odling av vattenintensiva grödor i vattenstressade områden utan att tillämpa skyddsåtgärder genom att använda frivilligt kopplat stöd för att upprätthålla eller öka produktionen av vattenintensiva grödor som är starkt koncentrerade till de södra medlemsstaterna. EESK anser att det är nödvändigt att man med hjälp av en hållbar vattenförvaltning och en kostnads-nyttoanalys säkerställer att vattenanvändning inte bara är hållbar utan också effektiv. |
| --- | --- |

4.5

Vissa medlemsstater använder EU-medel för att stödja odling av vattenintensiva grödor i vattenstressade områden utan att tillämpa skyddsåtgärder genom att använda frivilligt kopplat stöd för att upprätthålla eller öka produktionen av vattenintensiva grödor som är starkt koncentrerade till de södra medlemsstaterna. EESK anser att det är nödvändigt att man med hjälp av en hållbar vattenförvaltning och en kostnads-nyttoanalys säkerställer att vattenanvändning inte bara är hållbar utan också effektiv.

| 4.6 | Alla medlemsstater bör föra ett register över uttag av yt- och grundvatten samt över lagring av ytvatten. Vattenanvändarna bör också åläggas att på förhand ansöka om tillstånd för uttag eller lagring av vatten. Alla medlemsstater bör förstärka och skärpa de befintliga övervakningssystemen för att upptäcka och bestraffa olaglig vattenanvändning. |
| --- | --- |

4.6

Alla medlemsstater bör föra ett register över uttag av yt- och grundvatten samt över lagring av ytvatten. Vattenanvändarna bör också åläggas att på förhand ansöka om tillstånd för uttag eller lagring av vatten. Alla medlemsstater bör förstärka och skärpa de befintliga övervakningssystemen för att upptäcka och bestraffa olaglig vattenanvändning.

| 4.7 | Revisionsrätten anser att kostnaderna för vattentjänster inom jordbruket inte täcks helt, framför allt på grund av att miljö- och resurskostnaderna inte återspeglas på ett korrekt sätt i vattenpriserna. Enligt kommissionen innebär detta en dold samhällskostnad och en begränsning av potentiella intäkter som skulle kunna användas för att finansiera åtgärder som syftar till att säkerställa att ramdirektivet för vatten genomförs på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

4.7

Revisionsrätten anser att kostnaderna för vattentjänster inom jordbruket inte täcks helt, framför allt på grund av att miljö- och resurskostnaderna inte återspeglas på ett korrekt sätt i vattenpriserna. Enligt kommissionen innebär detta en dold samhällskostnad och en begränsning av potentiella intäkter som skulle kunna användas för att finansiera åtgärder som syftar till att säkerställa att ramdirektivet för vatten genomförs på ett effektivt sätt.

| 4.8 | Principen om en enhetlig inre marknad respekteras inte när det gäller vatten. Slutanvändarna betalar mycket olika priser för liknande tjänster, beroende på medlemsstat eller till och med ort inom en och samma medlemsstat. Kommittén anser därför att man bör främja en metod inom EU som innebär att man rationaliserar och standardiserar prissättningssystemen för vatten (14). |
| --- | --- |

4.8

Principen om en enhetlig inre marknad respekteras inte när det gäller vatten. Slutanvändarna betalar mycket olika priser för liknande tjänster, beroende på medlemsstat eller till och med ort inom en och samma medlemsstat. Kommittén anser därför att man bör främja en metod inom EU som innebär att man rationaliserar och standardiserar prissättningssystemen för vatten (14

| 4.9 | EESK efterlyser framför allt en särskild standard för vattenanvändning inom olika ekonomiska verksamhetsområden, såsom jordbruk och industri, genom att det inrättas en förvaltningsstruktur som tar fram branschspecifika riktlinjer för vattenanvändningen. EESK bör ingå i denna förvaltningsstruktur (15). |
| --- | --- |

4.9

EESK efterlyser framför allt en särskild standard för vattenanvändning inom olika ekonomiska verksamhetsområden, såsom jordbruk och industri, genom att det inrättas en förvaltningsstruktur som tar fram branschspecifika riktlinjer för vattenanvändningen. EESK bör ingå i denna förvaltningsstruktur (15

| 4.10 | Den genomsnittliga ökningen av priserna på livsmedel och insatsvaror kan tillskrivas olika omständigheter (16). Den rådande inflationen innebär dock att bidragen från den gemensamma jordbrukspolitiken har minskat mycket kraftigt i reala termer. Lämpliga budgetåtgärder bör vidtas för att komma till rätta med situationen och för att återställa den ekonomiska ramen så att EU:s mål kan uppnås. |
| --- | --- |

4.10

Den genomsnittliga ökningen av priserna på livsmedel och insatsvaror kan tillskrivas olika omständigheter (16

5.   Förslag, lösningar och svar på lång sikt

Förslag, lösningar och svar på lång sikt

| 5.1 | Vattenbristen och klimatkrisen är två av de största utmaningarna för EU:s jordbruksbaserade livsmedelssystem i dag. För att ta itu med dessa utmaningar och säkra en långsiktigt hållbar livsmedelsproduktion i EU behövs cirkulära och andra innovativa lösningar. Konceptet med en blå giv har föreslagits som en ram för att ta itu med dessa utmaningar, med utgångspunkt i erfarenheterna från och principerna för EU:s gröna giv. |
| --- | --- |

5.1

Vattenbristen och klimatkrisen är två av de största utmaningarna för EU:s jordbruksbaserade livsmedelssystem i dag. För att ta itu med dessa utmaningar och säkra en långsiktigt hållbar livsmedelsproduktion i EU behövs cirkulära och andra innovativa lösningar. Konceptet med en blå giv har föreslagits som en ram för att ta itu med dessa utmaningar, med utgångspunkt i erfarenheterna från och principerna för EU:s gröna giv.

| 5.2 | Det bör vara ett prioriterat mål att säkerställa ett öppet strategiskt oberoende inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn på EU-nivå. Det är därför nödvändigt att fokusera på att upprätthålla EU:s jordbruksproduktion, utarbeta åtgärder som främjar produktionen av grödor för vilka underskott har konstaterats och balansera överskottsproduktionen. |
| --- | --- |

5.2

Det bör vara ett prioriterat mål att säkerställa ett öppet strategiskt oberoende inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn på EU-nivå. Det är därför nödvändigt att fokusera på att upprätthålla EU:s jordbruksproduktion, utarbeta åtgärder som främjar produktionen av grödor för vilka underskott har konstaterats och balansera överskottsproduktionen.

| 5.3 | Denna jordbruksproduktionsgaranti måste innebära att man säkrar vattnets kvantitet och kvalitet utan att man för den skull överger politiken för minskat vattenavtryck. Åtgärder för att främja vattenbesparingar i produktionen kommer att frigöra mer resurser utan att det påverkar hållbarheten i den hydrologiska cykeln. |
| --- | --- |

5.3

Denna jordbruksproduktionsgaranti måste innebära att man säkrar vattnets kvantitet och kvalitet utan att man för den skull överger politiken för minskat vattenavtryck. Åtgärder för att främja vattenbesparingar i produktionen kommer att frigöra mer resurser utan att det påverkar hållbarheten i den hydrologiska cykeln.

| 5.4 | För att minska jordbrukets vattenavtryck i EU krävs en kombination av olika tekniker, hållbara jordbruksmetoder, en hållbar och effektiv vattenförvaltning och en ändamålsenlig samhällspolitik som främjar hållbarhet inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn. |
| --- | --- |

5.4

För att minska jordbrukets vattenavtryck i EU krävs en kombination av olika tekniker, hållbara jordbruksmetoder, en hållbar och effektiv vattenförvaltning och en ändamålsenlig samhällspolitik som främjar hållbarhet inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn.

| 5.5 | I detta sammanhang anser kommittén att det är nödvändigt att i högre grad främja strategier som skapar incitament för en effektiv bevattning och vattenanvändning rent generellt, både inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och med avseende på andra EU-medel. Framsteg bör göras när det gäller tillämpningen av hållbara jordbruksmetoder, användningen av teknik som möjliggör en effektivare vattenanvändning och utvecklingen av grödor som är mer motståndskraftiga mot torka och översvämningar. Utan nödvändiga budgetmedel kommer det inte att vara möjligt att skapa resilienta och hållbara jordbruksbaserade livsmedelssystem i EU. |
| --- | --- |

5.5

I detta sammanhang anser kommittén att det är nödvändigt att i högre grad främja strategier som skapar incitament för en effektiv bevattning och vattenanvändning rent generellt, både inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och med avseende på andra EU-medel. Framsteg bör göras när det gäller tillämpningen av hållbara jordbruksmetoder, användningen av teknik som möjliggör en effektivare vattenanvändning och utvecklingen av grödor som är mer motståndskraftiga mot torka och översvämningar. Utan nödvändiga budgetmedel kommer det inte att vara möjligt att skapa resilienta och hållbara jordbruksbaserade livsmedelssystem i EU.

| 5.6 | En hållbar förvaltning av vattenresurserna på landsbygden skulle kunna bidra till att minska jordbrukets vattenavtryck i EU med hjälp av åtgärder som syftar till att återställa våtmarker, inrätta buffertzoner och förbättra vattenkvaliteten i floder och sjöar. Dessa frågor bör tas upp i förvaltningsplanerna för de olika avrinningsdistrikten och EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att dessa skyldigheter efterlevs. |
| --- | --- |

5.6

En hållbar förvaltning av vattenresurserna på landsbygden skulle kunna bidra till att minska jordbrukets vattenavtryck i EU med hjälp av åtgärder som syftar till att återställa våtmarker, inrätta buffertzoner och förbättra vattenkvaliteten i floder och sjöar. Dessa frågor bör tas upp i förvaltningsplanerna för de olika avrinningsdistrikten och EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att dessa skyldigheter efterlevs.

| 5.7 | Tillräckliga budgetmedel måste anslås till innovation och forskning med inriktning på teknik och jordbruksmetoder som är mer effektiva och hållbara i vattenanvändningshänseende. Det är också viktigt att anslå medel till politiska åtgärder och metoder som främjar precisionsjordbruk, hållbar markförvaltning och markens förmåga att hålla kvar vatten och att tillämpa genomiska kunskaper om växter och utsäde. |
| --- | --- |

5.7

Tillräckliga budgetmedel måste anslås till innovation och forskning med inriktning på teknik och jordbruksmetoder som är mer effektiva och hållbara i vattenanvändningshänseende. Det är också viktigt att anslå medel till politiska åtgärder och metoder som främjar precisionsjordbruk, hållbar markförvaltning och markens förmåga att hålla kvar vatten och att tillämpa genomiska kunskaper om växter och utsäde.

| 5.8 | Genom att minska matsvinnet kan vi minska den mängd vatten som behövs för att producera livsmedel. Detta kan uppnås med hjälp av kampanjer som uppmuntrar till konsumentutbildning, förbättrad styrning av leveranskedjan och incitament för innovativ teknik för livsmedelskonservering. |
| --- | --- |

5.8

Genom att minska matsvinnet kan vi minska den mängd vatten som behövs för att producera livsmedel. Detta kan uppnås med hjälp av kampanjer som uppmuntrar till konsumentutbildning, förbättrad styrning av leveranskedjan och incitament för innovativ teknik för livsmedelskonservering.

| 5.9 | Medlemsstaterna bör införa klara och tydliga bestämmelser för prissättningen av vatten som ger incitament till en effektiv vattenanvändning och till besparingar och som säkerställer att alla kategorier av slutanvändare på ett lämpligt sätt bidrar till att täcka kostnaderna, i linje med principerna i ramdirektivet för vatten. |
| --- | --- |

5.9

Medlemsstaterna bör införa klara och tydliga bestämmelser för prissättningen av vatten som ger incitament till en effektiv vattenanvändning och till besparingar och som säkerställer att alla kategorier av slutanvändare på ett lämpligt sätt bidrar till att täcka kostnaderna, i linje med principerna i ramdirektivet för vatten.

| 5.10 | Det säger sig självt att en volymbaserad prissättning på lämplig nivå kan främja en övergång till effektiva bevattningsmetoder och bevattningstekniker samt till grödor som kräver mindre vatten. De medlemsstater som fortfarande tillämpar fakturering av bevattningsvatten på grundval av den bevattnade arealen bör därför gradvis upphöra med detta. |
| --- | --- |

5.10

Det säger sig självt att en volymbaserad prissättning på lämplig nivå kan främja en övergång till effektiva bevattningsmetoder och bevattningstekniker samt till grödor som kräver mindre vatten. De medlemsstater som fortfarande tillämpar fakturering av bevattningsvatten på grundval av den bevattnade arealen bör därför gradvis upphöra med detta.

| 5.11 | Revisionsrätten har konstaterat att kostnaderna för vattentjänster inom jordbruket inte täcks helt. Ett skäl till detta är att miljö- och resurskostnaderna (ännu) inte återspeglas i vattenprissättningen. Detta betyder att priserna för bevattningsvatten omfattas av ett stort antal undantag, vilket gör vatten billigare för jordbruket än för andra slutanvändare. Utan att man nödvändigtvis behöver överge denna prissättningsmetod säger det sig självt att detta tillvägagångssätt rent generellt bör omprövas, så att undantagen görs om till incitament och belöningar för vattenbesparing. |
| --- | --- |

5.11

Revisionsrätten har konstaterat att kostnaderna för vattentjänster inom jordbruket inte täcks helt. Ett skäl till detta är att miljö- och resurskostnaderna (ännu) inte återspeglas i vattenprissättningen. Detta betyder att priserna för bevattningsvatten omfattas av ett stort antal undantag, vilket gör vatten billigare för jordbruket än för andra slutanvändare. Utan att man nödvändigtvis behöver överge denna prissättningsmetod säger det sig självt att detta tillvägagångssätt rent generellt bör omprövas, så att undantagen görs om till incitament och belöningar för vattenbesparing.

| 5.12 | Ramdirektivet för vatten är 23 år gammalt och utarbetades i ett ekonomiskt, socialt och klimatologiskt sammanhang som skiljer sig mycket från dagens verklighet. En omprövning av delar av dess innehåll bör övervägas, så att ramdirektivet för vatten kan bli ett effektivt instrument som bidrar till en tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

5.12

Ramdirektivet för vatten är 23 år gammalt och utarbetades i ett ekonomiskt, socialt och klimatologiskt sammanhang som skiljer sig mycket från dagens verklighet. En omprövning av delar av dess innehåll bör övervägas, så att ramdirektivet för vatten kan bli ett effektivt instrument som bidrar till en tryggad livsmedelsförsörjning.

| 5.13 | Eftersom det med stöd av subsidiaritetsprincipen står medlemsstaterna fritt att införa och tillämpa skyldigheten att ansöka om tillstånd för utvinning av vatten enligt särskilda kriterier (på statlig eller regional nivå) har det konstaterats att dessa skillnader i kriterier leder till bristande kontroll över tillgången till vissa grundvattenförekomster. Både kommissionen och medlemsstaterna bör därför enas om ett mer selektivt kriterium och tillämpa strikta regleringsvillkor och andra grundvillkor för både yt- och grundvattenuttag. |
| --- | --- |

5.13

Eftersom det med stöd av subsidiaritetsprincipen står medlemsstaterna fritt att införa och tillämpa skyldigheten att ansöka om tillstånd för utvinning av vatten enligt särskilda kriterier (på statlig eller regional nivå) har det konstaterats att dessa skillnader i kriterier leder till bristande kontroll över tillgången till vissa grundvattenförekomster. Både kommissionen och medlemsstaterna bör därför enas om ett mer selektivt kriterium och tillämpa strikta regleringsvillkor och andra grundvillkor för både yt- och grundvattenuttag.

| 5.14 | Det måste skapas incitament för en snabb modernisering av bevattningssystemen, framför allt för att minska förlusterna på grund av läckage i ledningssystemen och avdunstning i öppna kanaler och bassänger. Den gemensamma jordbrukspolitiken och andra EU-fonder bör bidra till att nya bevattningsstrukturer utvecklas och till att stöd som strider mot målen i ramdirektivet för vatten inte längre beviljas. |
| --- | --- |

5.14

Det måste skapas incitament för en snabb modernisering av bevattningssystemen, framför allt för att minska förlusterna på grund av läckage i ledningssystemen och avdunstning i öppna kanaler och bassänger. Den gemensamma jordbrukspolitiken och andra EU-fonder bör bidra till att nya bevattningsstrukturer utvecklas och till att stöd som strider mot målen i ramdirektivet för vatten inte längre beviljas.

| 5.15 | I enlighet med punkt 3.4 antogs förordningen om minimikrav för återanvändning av vatten i maj 2020 (17). I denna nya förordning om återanvändning av avloppsvatten för bevattning inom jordbruket, som gäller från 2023, fastställs minimikrav avseende vattenkvalitet och övervakning, riskhantering och öppenhet. Enligt den analys som gjorts kommer över 50 % av den totala vattenvolym som teoretiskt sett är tillgänglig för bevattning från avloppsreningsverk i EU att kunna återanvändas, samtidigt som man undviker mer än 5 % av direktuttagen från ytvatten- och grundvattenförekomster. Detta kommer att leda till en minskning av den totala vattenstressen med mer än 5 %. Finansieringen av sådana återanvändningsanläggningar bör därför uppmuntras samtidigt som försiktighetsåtgärder vidtas så att man undviker markföroreningar och garanterar rent vatten till jordbruket. |
| --- | --- |

5.15

I enlighet med punkt 3.4 antogs förordningen om minimikrav för återanvändning av vatten i maj 2020 (17

| 5.16 | Att främja jordbruk i städer och stadsnära områden kan minska behovet av att transportera livsmedel från landsbygdsområden och på så sätt minska koldioxidavtrycket (processen för utfasning av fossila bränslen inom jordbruket) och vattenanvändningen inom jordbruket. Dessutom kan bevattningssystem i städer dra nytta av regnvatten och vatten som återvinns från bevattning. |
| --- | --- |

5.16

Att främja jordbruk i städer och stadsnära områden kan minska behovet av att transportera livsmedel från landsbygdsområden och på så sätt minska koldioxidavtrycket (processen för utfasning av fossila bränslen inom jordbruket) och vattenanvändningen inom jordbruket. Dessutom kan bevattningssystem i städer dra nytta av regnvatten och vatten som återvinns från bevattning.

| 5.17 | Användningen av förnybar energi, såsom sol- och vindenergi, kan vara en hållbar energikälla för system för återanvändning av vatten, avsaltningssystem samt bevattnings- och annan jordbruksutrustning, och kan därmed minska koldioxidavtrycket (processen för utfasning av fossila bränslen i jordbruket) och vattenkonsumtionen. |
| --- | --- |

5.17

Användningen av förnybar energi, såsom sol- och vindenergi, kan vara en hållbar energikälla för system för återanvändning av vatten, avsaltningssystem samt bevattnings- och annan jordbruksutrustning, och kan därmed minska koldioxidavtrycket (processen för utfasning av fossila bränslen i jordbruket) och vattenkonsumtionen.

| 5.18 | Dessa cirkulära och andra lösningar kan bidra till en framtida blå giv för EU och innebära att vi kommer till rätta med vattenbristen och klimatkrisen i EU:s jordbruksbaserade livsmedelssystem. Det är viktigt att fortsätta utforska ny teknik och innovativa metoder för en effektivare användning av vatten och säkerställa långsiktig hållbarhet och resiliens för livsmedelsproduktionen i EU. |
| --- | --- |

5.18

Dessa cirkulära och andra lösningar kan bidra till en framtida blå giv för EU och innebära att vi kommer till rätta med vattenbristen och klimatkrisen i EU:s jordbruksbaserade livsmedelssystem. Det är viktigt att fortsätta utforska ny teknik och innovativa metoder för en effektivare användning av vatten och säkerställa långsiktig hållbarhet och resiliens för livsmedelsproduktionen i EU.

| 5.19 | Det är nödvändigt att se till att vi har infrastruktur som möjliggör lagring, distribution och rening av vatten och som förhindrar följderna av extrema väderfenomen. Förvaltningsmodellen för ovannämnda infrastruktur bör baseras på principerna om integritet och hållbarhet och innebära att den miljömässiga bärkraften garanteras. Med hänsyn till de offentliga förvaltningarnas eventuella budgetproblem bör alternativa finansierings- och samarbetsformer analyseras. |
| --- | --- |

5.19

Det är nödvändigt att se till att vi har infrastruktur som möjliggör lagring, distribution och rening av vatten och som förhindrar följderna av extrema väderfenomen. Förvaltningsmodellen för ovannämnda infrastruktur bör baseras på principerna om integritet och hållbarhet och innebära att den miljömässiga bärkraften garanteras. Med hänsyn till de offentliga förvaltningarnas eventuella budgetproblem bör alternativa finansierings- och samarbetsformer analyseras.

| 5.20 | Enligt ramdirektivet för vatten är medlemsstaterna skyldiga att utarbeta och förnya förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt. EESK anser att genomförandet, omfattningen och graden av efterlevnad av dessa planer har varit mycket varierande. EESK anser därför att medlemsstaterna bör intensifiera de strategiska planerna för att garantera en tryggad vattenförsörjning och en ram för jordbruket som kan säkerställa resiliensen i EU:s livsmedelssystem. Tillräckliga EU-medel bör anslås till de strategiska planerna i enlighet med punkt 4.3. Särskilda tidsplaner bör också fastställas samtidigt som man hittar samförståndslösningar när det gäller mål och prioriteringar, i linje med de överväganden och förslag som läggs fram i detta yttrande. |
| --- | --- |

5.20

Enligt ramdirektivet för vatten är medlemsstaterna skyldiga att utarbeta och förnya förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt. EESK anser att genomförandet, omfattningen och graden av efterlevnad av dessa planer har varit mycket varierande. EESK anser därför att medlemsstaterna bör intensifiera de strategiska planerna för att garantera en tryggad vattenförsörjning och en ram för jordbruket som kan säkerställa resiliensen i EU:s livsmedelssystem. Tillräckliga EU-medel bör anslås till de strategiska planerna i enlighet med punkt 4.3. Särskilda tidsplaner bör också fastställas samtidigt som man hittar samförståndslösningar när det gäller mål och prioriteringar, i linje med de överväganden och förslag som läggs fram i detta yttrande.

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Eurostat, Nationalräkenskaper för jordbruket efter Nuts 2-regioner och Eurostat, Agriculture, forestry and fishery statistics.

1

(2)  EEA, Water stress is a major and growing concern in Europe.

2

(3)  Revisionsrätten, Särskild rapport nr 20/2021: Hållbar vattenanvändning inom jordbruket.

3

(4)  EEA, Waterbase – Water Quantity.

4

(5)  Världsbanken, Renewable internal freshwater resources per capita (cubic meters) – European Union.

5

(6)  Eurostat, Annual freshwater abstraction by source and sector och EEA, European waters – Assessment of status and pressures 2018.

6

(7)  BIO by Deloitte, Optimising water reuse in the EU, Part I.

7

(8)  FAO, Water Scarcity – One of the greatest challenges of our time.

8

(9)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Strategiskt oberoende, livsmedelstrygghet och hållbara livsmedel (yttrande på eget initiativ) (EUT C 105, 4.3.2022, s. 56).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

10

(11)  Den gemensamma jordbrukspolitiken 2023–2027.

11

(12)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De ekonomiska aspekterna av en ”blå giv för EU” – vattenrelaterade investeringsbehov i EU (yttrande på eget initiativ) (se sidan 50 i detta nummer av EUT).

12

(13)  Revisionsrätten, Särskild rapport nr 20/2021: Hållbar vattenanvändning inom jordbruket.

13

(14)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Tillgång till vatten: att bekämpa vattenfattigdom och dess konsekvenser för socialpolitiken (yttrande på eget initiativ) (se sidan 60 i detta nummer av EUT) och Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De ekonomiska aspekterna av en ”blå giv för EU” – vattenrelaterade investeringsbehov i EU (yttrande på eget initiativ) (se sidan 50 i detta nummer av EUT).

14

(15)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vattenintensiva branscher och vatteneffektiv teknik (yttrande på eget initiativ) (se sidan 74 i detta nummer av EUT) och Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De ekonomiska aspekterna av en ”blå giv för EU” – vattenrelaterade investeringsbehov i EU (yttrande på eget initiativ) (se sidan 50 i detta nummer av EUT).

15

(16)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Livsmedelspriskrisen: spekulationens inverkan samt konkreta förslag till åtgärder i efterdyningarna av kriget i Ukraina (yttrande på eget initiativ) (EUT C 100, 16.3.2023, s. 51).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/741 av den 25 maj 2020 om minimikrav för återanvändning av vatten (EUT L 177, 5.6.2020, s. 32).

17

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/87 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/87

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbara och motståndskraftiga vatteninfrastrukturer och distributionsnät

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 349/14)

| Föredragande: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |

Föredragande:

Thomas KATTNIG

Thomas KATTNIG

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 26.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 13.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 199/10/17 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.1.2023

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

26.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

199/10/17

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är mot bakgrund av klimatkrisen och den därmed sammanhängande bristen på vattenresurser övertygad om att alla nödvändiga åtgärder måste vidtas för att minska vattenförlusterna samt för att säkerställa en rättvis fördelning av vattenresurser och underlätta en hållbar vattenförvaltning. Människors tillgång till rent dricksvatten till överkomliga priser måste alltid komma i främsta rummet i samband med fördelning och användning av vatten, inte minst i händelse av vattenbrist, och måste ha företräde framför vattenanvändning inom industrin, turismen och jordbruket. EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa en rättighetsbaserad ansats inom all vattenpolitik och att ta itu med frågan om vattenfattigdom, och därmed även knyta an till den europeiska pelaren för sociala rättigheter. EESK föreslår att man främjar en gemensam strategi för att förstå vattenfattigdom på EU-nivå och utvecklar en heltäckande definition av vattenfattigdom, där varje medlemsstat kan utveckla sin egen kontextuella definition i linje med den europeiska definitionen. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är mot bakgrund av klimatkrisen och den därmed sammanhängande bristen på vattenresurser övertygad om att alla nödvändiga åtgärder måste vidtas för att minska vattenförlusterna samt för att säkerställa en rättvis fördelning av vattenresurser och underlätta en hållbar vattenförvaltning. Människors tillgång till rent dricksvatten till överkomliga priser måste alltid komma i främsta rummet i samband med fördelning och användning av vatten, inte minst i händelse av vattenbrist, och måste ha företräde framför vattenanvändning inom industrin, turismen och jordbruket. EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa en rättighetsbaserad ansats inom all vattenpolitik och att ta itu med frågan om vattenfattigdom, och därmed även knyta an till den europeiska pelaren för sociala rättigheter. EESK föreslår att man främjar en gemensam strategi för att förstå vattenfattigdom på EU-nivå och utvecklar en heltäckande definition av vattenfattigdom, där varje medlemsstat kan utveckla sin egen kontextuella definition i linje med den europeiska definitionen.

| 1.2 | EESK anser att vattenförsörjning är en kollektiv nyttighet, eftersom den är inriktad på bra tjänster av god kvalitet och till överkomliga priser. Utmaningarna i samband med klimatkrisen, liksom de nödvändiga investeringarna i vatteninfrastruktur, medför betydande kostnader. EESK noterar att det finns en skillnad mellan offentlig och privat vattenförvaltning eftersom goda och dåliga exempel återfinns i båda systemen. Den privata förvaltningen kan, på grund av sitt vinstfokus, ha svårt att uppfylla det grundläggande kravet på att tjänsterna ska vara samhällsomfattande, dvs. att de ska nå 100 % av befolkningen. EESK anser att offentlig vattenförvaltning, trots strikta budgettak och byråkratiska begränsningar, ger bättre garantier för en samhällsomfattande tillgång till vatten- och avloppssystem till ett överkomligt pris och med tillfredsställande kvalitetsstandarder samt bättre garantier för återställande och skydd av ekosystemen. Den säkerställer även nödvändiga investeringar i infrastruktur. EESK rekommenderar ännu en gång (1) att en gyllene regel ska införas för investeringar i offentlig infrastruktur i syfte att trygga produktiviteten och den sociala och ekologiska grunden för framtida generationers välbefinnande. |
| --- | --- |

1.2

EESK anser att vattenförsörjning är en kollektiv nyttighet, eftersom den är inriktad på bra tjänster av god kvalitet och till överkomliga priser. Utmaningarna i samband med klimatkrisen, liksom de nödvändiga investeringarna i vatteninfrastruktur, medför betydande kostnader. EESK noterar att det finns en skillnad mellan offentlig och privat vattenförvaltning eftersom goda och dåliga exempel återfinns i båda systemen. Den privata förvaltningen kan, på grund av sitt vinstfokus, ha svårt att uppfylla det grundläggande kravet på att tjänsterna ska vara samhällsomfattande, dvs. att de ska nå 100 % av befolkningen. EESK anser att offentlig vattenförvaltning, trots strikta budgettak och byråkratiska begränsningar, ger bättre garantier för en samhällsomfattande tillgång till vatten- och avloppssystem till ett överkomligt pris och med tillfredsställande kvalitetsstandarder samt bättre garantier för återställande och skydd av ekosystemen. Den säkerställer även nödvändiga investeringar i infrastruktur. EESK rekommenderar ännu en gång (1

| 1.3 | Vatten är oumbärligt för livet, en gemensam resurs och en mänsklig rättighet. Detta framhålls i det första framgångsrika europeiska medborgarinitiativet om rätten till vatten, ”Right2Water”, som ledde till den översyn av dricksvattendirektivet som antogs av EU 2020, inbegripet en särskild artikel om tillgång till vatten. I detta sammanhang rekommenderar EESK att EU antar och stärker regelverket för vattenkoncessionsavtal, för att garantera tillgång till vatten- och avloppssystem till ett överkomligt pris och med tillfredsställande kvalitetsstandarder samt återställande och skydd av ekosystemen och för att säkerställa nödvändiga investeringar i infrastruktur. De undantag för vatten och avloppsvatten som fastställs i direktiv 2014/23/EU (2), och som uppnåtts tack vare det framgångsrika europeiska medborgarinitiativet ”Right2Water”, måste bibehållas i framtiden. I synnerhet mot bakgrund av klimatkrisen motsätter sig EESK också alla former av liberaliseringskrav inom den känsliga vatten- och avloppssektorn. |
| --- | --- |

1.3

Vatten är oumbärligt för livet, en gemensam resurs och en mänsklig rättighet. Detta framhålls i det första framgångsrika europeiska medborgarinitiativet om rätten till vatten, ”Right2Water”, som ledde till den översyn av dricksvattendirektivet som antogs av EU 2020, inbegripet en särskild artikel om tillgång till vatten. I detta sammanhang rekommenderar EESK att EU antar och stärker regelverket för vattenkoncessionsavtal, för att garantera tillgång till vatten- och avloppssystem till ett överkomligt pris och med tillfredsställande kvalitetsstandarder samt återställande och skydd av ekosystemen och för att säkerställa nödvändiga investeringar i infrastruktur. De undantag för vatten och avloppsvatten som fastställs i direktiv 2014/23/EU (2

| 1.4 | I ljuset av den försämrade fördelningen av vattenresurser påpekar EESK att ekonomin, och inte minst vattenintensiva jordbruk och industrier, bör organiseras på ett sådant sätt att man minskar vattenförbrukningen och förbättrar återanvändningen av vatten. För att åstadkomma detta behövs det också föreskrifter och rekommendationer på nationell nivå och EU-nivå som bättre reglerar vattenförbrukningen och möjliggör ett effektivare ekonomiskt stöd till vatteninfrastrukturen. EESK uppmanar EU-institutionerna att börja prioritera vattenfrågan och att utarbeta en blå EU-giv. |
| --- | --- |

1.4

I ljuset av den försämrade fördelningen av vattenresurser påpekar EESK att ekonomin, och inte minst vattenintensiva jordbruk och industrier, bör organiseras på ett sådant sätt att man minskar vattenförbrukningen och förbättrar återanvändningen av vatten. För att åstadkomma detta behövs det också föreskrifter och rekommendationer på nationell nivå och EU-nivå som bättre reglerar vattenförbrukningen och möjliggör ett effektivare ekonomiskt stöd till vatteninfrastrukturen. EESK uppmanar EU-institutionerna att börja prioritera vattenfrågan och att utarbeta en blå EU-giv.

| 1.5 | EESK vill se en förstärkning av principen om att förorenaren betalar, så att föroreningar hanteras vid källan i stället för att avlägsnas från avloppsvattnet med hjälp av lösningar i slutet av kedjan. Utsläppen av föroreningar i vattenförekomster och grundvatten måste varaktigt minskas för att säkerställa att dricksvattenförsörjningen, samt bortledningen och reningen av avloppsvatten, förblir ekonomiskt överkomliga tjänster. En målinriktad förbättring av avloppsvattenreningen, nära kopplad till ett system för producentansvar, såsom kommissionen föreslår i det omarbetade direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse, är ett viktigt steg som vi stöder. Det är dock nödvändigt att se till att de ansvariga producentorganisationerna kontrolleras offentligt och att alla investeringar i reningsverk görs på ett oberoende sätt och utan inflytande från producentorganisationerna. |
| --- | --- |

1.5

EESK vill se en förstärkning av principen om att förorenaren betalar, så att föroreningar hanteras vid källan i stället för att avlägsnas från avloppsvattnet med hjälp av lösningar i slutet av kedjan. Utsläppen av föroreningar i vattenförekomster och grundvatten måste varaktigt minskas för att säkerställa att dricksvattenförsörjningen, samt bortledningen och reningen av avloppsvatten, förblir ekonomiskt överkomliga tjänster. En målinriktad förbättring av avloppsvattenreningen, nära kopplad till ett system för producentansvar, såsom kommissionen föreslår i det omarbetade direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse, är ett viktigt steg som vi stöder. Det är dock nödvändigt att se till att de ansvariga producentorganisationerna kontrolleras offentligt och att alla investeringar i reningsverk görs på ett oberoende sätt och utan inflytande från producentorganisationerna.

| 1.6 | EESK vill fästa uppmärksamheten på de stora utmaningar som kommunerna står inför när det gäller utveckling och underhåll av vattenförekomster. För att kunna ta sig an dem bör samarbetet mellan kommunerna vidareutvecklas och underlättas avsevärt. EESK uppmanar därför kommissionen att bredda det rättsliga handlingsutrymmet, särskilt när det gäller lagstiftningen om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

1.6

EESK vill fästa uppmärksamheten på de stora utmaningar som kommunerna står inför när det gäller utveckling och underhåll av vattenförekomster. För att kunna ta sig an dem bör samarbetet mellan kommunerna vidareutvecklas och underlättas avsevärt. EESK uppmanar därför kommissionen att bredda det rättsliga handlingsutrymmet, särskilt när det gäller lagstiftningen om offentlig upphandling.

| 1.7 | De investeringar i vatten- och avloppsvattenhantering som krävs för att skapa en hållbar, konkurrenskraftig och rättvis ”blå omställning” måste inriktas på optimala miljömässiga och ekonomiska kostnads-nyttoförhållanden, med särskilt fokus på utsatta samhällsgrupper. Forskning och innovation samt informationskampanjer riktade till industrin, jordbruket och hushållen är också avgörande för att främja vattenbesparande näringar och beteenden. |
| --- | --- |

1.7

De investeringar i vatten- och avloppsvattenhantering som krävs för att skapa en hållbar, konkurrenskraftig och rättvis ”blå omställning” måste inriktas på optimala miljömässiga och ekonomiska kostnads-nyttoförhållanden, med särskilt fokus på utsatta samhällsgrupper. Forskning och innovation samt informationskampanjer riktade till industrin, jordbruket och hushållen är också avgörande för att främja vattenbesparande näringar och beteenden.

| 1.8 | EESK framhåller den förlust av biologisk mångfald som orsakas av klimatkrisen, och som förvärras ytterligare av åtgärder såsom återföring av alltför varmt vatten till vattendrag. Denna oönskade utveckling måste beaktas vid den framtida utformningen av vår vatteninfrastruktur för att se till att dessa problem motverkas så mycket som möjligt i stället för att främjas ytterligare. Samtidigt måste omfattande åtgärder vidtas för att 1,5-gradersmålet ska kunna uppnås senast 2050. |
| --- | --- |

1.8

EESK framhåller den förlust av biologisk mångfald som orsakas av klimatkrisen, och som förvärras ytterligare av åtgärder såsom återföring av alltför varmt vatten till vattendrag. Denna oönskade utveckling måste beaktas vid den framtida utformningen av vår vatteninfrastruktur för att se till att dessa problem motverkas så mycket som möjligt i stället för att främjas ytterligare. Samtidigt måste omfattande åtgärder vidtas för att 1,5-gradersmålet ska kunna uppnås senast 2050.

| 1.9 | EESK föreslår att kommissionen inleder ett EU-omfattande offentligt samråd som, genom att EU:s vattenbehov bedöms, ska ligga till grund för framtida insatser inom ramen för ”EU:s blå giv”. |
| --- | --- |

1.9

EESK föreslår att kommissionen inleder ett EU-omfattande offentligt samråd som, genom att EU:s vattenbehov bedöms, ska ligga till grund för framtida insatser inom ramen för ”EU:s blå giv”.

2.   Bakgrund till yttrandet

Bakgrund till yttrandet

| 2.1 | Vatten är en livsnödvändig resurs som är väsentlig för människor och natur samt för att ekonomin och samhället ska fungera. Merparten av vattnet används inom jordbruket (70 %), följt av industrin (22 %) och hushållen (8 %). Samtidigt uppgår de årliga utgifterna för vatten och sanitet i EU till i genomsnitt 100 miljarder euro. De kommer att öka till omkring 250 miljarder euro för att EU:s regler om avloppsvattenrening och dricksvattenförsörjning ska kunna uppfyllas. (3) |
| --- | --- |

2.1

Vatten är en livsnödvändig resurs som är väsentlig för människor och natur samt för att ekonomin och samhället ska fungera. Merparten av vattnet används inom jordbruket (70 %), följt av industrin (22 %) och hushållen (8 %). Samtidigt uppgår de årliga utgifterna för vatten och sanitet i EU till i genomsnitt 100 miljarder euro. De kommer att öka till omkring 250 miljarder euro för att EU:s regler om avloppsvattenrening och dricksvattenförsörjning ska kunna uppfyllas. (3

| 2.2 | För att ha tillräckligt med vatten till förfogande i framtiden måste vi förbättra vatteninfrastrukturen och utöka lagringskapaciteten. Detta kräver en rad olika åtgärder, från uppsamling av regnvatten i cisterner, byggande av vattenmagasin och ringledningar till minskad hårdgörning av marken för att öka markens lagringskapacitet. Vid översvämning av olika typer av vattenflöden är det nödvändigt att försöka styra och lagra överskottet i kontrollerade magasin. Buffertkapacitet bör tillhandahållas med jämna mellanrum längs vattenflöden så att överskottsvatten kan rinna ut över tid och för att dämpa överskottstoppar. Det är nödvändigt med beredskap för sådana situationer genom infrastrukturinvesteringar i förväg. |
| --- | --- |

2.2

För att ha tillräckligt med vatten till förfogande i framtiden måste vi förbättra vatteninfrastrukturen och utöka lagringskapaciteten. Detta kräver en rad olika åtgärder, från uppsamling av regnvatten i cisterner, byggande av vattenmagasin och ringledningar till minskad hårdgörning av marken för att öka markens lagringskapacitet. Vid översvämning av olika typer av vattenflöden är det nödvändigt att försöka styra och lagra överskottet i kontrollerade magasin. Buffertkapacitet bör tillhandahållas med jämna mellanrum längs vattenflöden så att överskottsvatten kan rinna ut över tid och för att dämpa överskottstoppar. Det är nödvändigt med beredskap för sådana situationer genom infrastrukturinvesteringar i förväg.

| 2.3 | Människors rätt till vatten och sanitet erkändes uttryckligen som en rättighet i sig av FN:s generalförsamling 2010 (4). De första stegen mot införlivandet av denna rättighet i direktiv (EU) 2020/2184 (5) och som ett förslag från kommissionen i samband med omarbetningen av direktiv 91/271/EEG (6) är mycket brådskande. Medlemsstaterna åtar sig därmed att förbättra tillgången till rent dricksvatten och sanitet till ett överkomligt pris för alla människor i EU senast 2030. Enligt uppgifter från kommissionen (7) saknar för närvarande omkring 10 miljoner människor i EU tillgång till sanitära inrättningar. Medlemsstaterna måste ta tillräcklig hänsyn till detta i genomförandeprocessen. Syftet med initiativet om den blå given är att ytterligare fördjupa dessa insatser. |
| --- | --- |

2.3

Människors rätt till vatten och sanitet erkändes uttryckligen som en rättighet i sig av FN:s generalförsamling 2010 (4

5

6

7

| 2.4 | Klimatkrisen har redan en betydande inverkan på den globala vattenförvaltningen. En effekt är stigande havsnivåer, som ökar vatteninträngningen i kustområden. Samtidigt leder den till sjunkande vattenstånd i floder och lägre grundvattennivåer i många regioner. Därigenom förvärras också livsmedelsbristen, eftersom det inte finns något alternativ till sötvatten vid odlingen av en rad livsmedel (8). |
| --- | --- |

2.4

Klimatkrisen har redan en betydande inverkan på den globala vattenförvaltningen. En effekt är stigande havsnivåer, som ökar vatteninträngningen i kustområden. Samtidigt leder den till sjunkande vattenstånd i floder och lägre grundvattennivåer i många regioner. Därigenom förvärras också livsmedelsbristen, eftersom det inte finns något alternativ till sötvatten vid odlingen av en rad livsmedel (8

| 2.5 | Klimatkrisen minskar de befintliga vattenresurserna och leder till torka, avdunstning (9), uppvärmning av haven och förstörelse av livsmiljöer, vilket påverkar hela ekosystemet. |
| --- | --- |

2.5

Klimatkrisen minskar de befintliga vattenresurserna och leder till torka, avdunstning (9

| 2.6 | Vattenförsörjningen är livsnödvändig för medborgarna och ingår i den kritiska infrastrukturen. För att transportera dricksvatten till medborgarna krävs det i regel energi för att driva vattenpumparna. Dricksvattenleverantörerna använder redan redundanta system och egna energikretslopp för att kunna fortsätta försörja människor med dricksvatten i händelse av strömavbrott. |
| --- | --- |

2.6

Vattenförsörjningen är livsnödvändig för medborgarna och ingår i den kritiska infrastrukturen. För att transportera dricksvatten till medborgarna krävs det i regel energi för att driva vattenpumparna. Dricksvattenleverantörerna använder redan redundanta system och egna energikretslopp för att kunna fortsätta försörja människor med dricksvatten i händelse av strömavbrott.

| 2.7 | De senaste åren har vatten- och avloppstjänster återkommunaliserats i många EU-länder. Det är framför allt negativa erfarenheter av privatiseringen av tjänster som har gjort att städer och kommuner har återfört tjänster av allmänt intresse i offentlig regi. Negativa bieffekter som ofta noterades var lägre investeringar i infrastruktur, sämre arbetsvillkor, högre kostnader för konsumenterna samt kontroll- och kunskapsförluster (10). Genom återkommunaliseringen kan städer och kommuner återfå politisk handlingsförmåga, demokratisk kontroll och inflytande över vattenförsörjningen (11). |
| --- | --- |

2.7

De senaste åren har vatten- och avloppstjänster återkommunaliserats i många EU-länder. Det är framför allt negativa erfarenheter av privatiseringen av tjänster som har gjort att städer och kommuner har återfört tjänster av allmänt intresse i offentlig regi. Negativa bieffekter som ofta noterades var lägre investeringar i infrastruktur, sämre arbetsvillkor, högre kostnader för konsumenterna samt kontroll- och kunskapsförluster (10

11

| 2.8 | Vatten är en i hög grad politisk och social fråga som kräver en långsiktig strategi oberoende av valcykler. Den kräver stora insatser från de offentliga beslutsfattarnas sida i fråga om investeringar och drifts- och underhållskostnader. För att medborgarna fullt ut ska kunna utöva demokratisk kontroll måste man sörja för att de känner till vattnets kretslopp och dess pris. |
| --- | --- |

2.8

Vatten är en i hög grad politisk och social fråga som kräver en långsiktig strategi oberoende av valcykler. Den kräver stora insatser från de offentliga beslutsfattarnas sida i fråga om investeringar och drifts- och underhållskostnader. För att medborgarna fullt ut ska kunna utöva demokratisk kontroll måste man sörja för att de känner till vattnets kretslopp och dess pris.

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

Vattnets samhällsdimension

Vattnets samhällsdimension

| 3.1 | Vatten är en livsviktig men till följd av klimatförändringarna allt knappare resurs. Vi efterlyser därför en blå EU-giv för att öka medvetenheten om denna ytterst viktiga resurs. EESK rekommenderar att man kartlägger läget för vatteninfrastrukturen och tillgången på vatten i varje medlemsstat för att få aktuell information om den befintliga vatteninfrastrukturens tillstånd och kunna identifiera akuta investeringsbehov. |
| --- | --- |

3.1

Vatten är en livsviktig men till följd av klimatförändringarna allt knappare resurs. Vi efterlyser därför en blå EU-giv för att öka medvetenheten om denna ytterst viktiga resurs. EESK rekommenderar att man kartlägger läget för vatteninfrastrukturen och tillgången på vatten i varje medlemsstat för att få aktuell information om den befintliga vatteninfrastrukturens tillstånd och kunna identifiera akuta investeringsbehov.

| 3.2 | EESK understryker att vatten inte är vilken handelsvara som helst utan ett arv som måste skyddas och försvaras (12). EESK anser att en samhällsomfattande tillgång till dricksvatten och sanitet av hög kvalitet och till överkomliga priser för hela befolkningen bör betraktas som en kollektiv nyttighet och inte bara som en handelsvara, med full respekt för artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll 26 till EU-fördraget och EUF-fördraget. I detta sammanhang rekommenderar EESK att EU antar och stärker regelverket för vattenkoncessionsavtal, för att garantera samhällsomfattande tillgång till vatten- och avloppssystem till ett överkomligt pris och med tillfredsställande kvalitetsstandarder samt återställande och skydd av ekosystemen och för att säkerställa nödvändiga investeringar i infrastruktur. De undantag för vatten och avloppsvatten som fastställs i direktiv 2014/23/EU om tilldelning av koncessioner, och som uppnåtts tack vare det framgångsrika europeiska medborgarinitiativet ”Right2Water” (13), måste också bibehållas i framtiden, med full respekt för artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll 26 till EU-fördraget och EUF-fördraget. Mot bakgrund av klimatkrisen motsätter sig EESK särskilt alla former av liberaliseringskrav inom den känsliga vatten- och avloppssektorn, och förespråkar i stället en förstärkning av offentliga tjänster av allmänt intresse på vattenområdet och bortom detta. |
| --- | --- |

3.2

EESK understryker att vatten inte är vilken handelsvara som helst utan ett arv som måste skyddas och försvaras (12

13

| 3.3 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa en rättighetsbaserad ansats inom all vattenpolitik och att ta itu med frågan om vattenfattigdom, och därmed även knyta an till den europeiska pelaren för sociala rättigheter. EESK föreslår att man främjar en gemensam strategi för att förstå vattenfattigdom på EU-nivå och utvecklar en heltäckande definition av vattenfattigdom, där varje medlemsstat kan utveckla sin egen kontextuella definition i linje med den europeiska definitionen. Offentliga medel bör göras tillgängliga för infrastrukturutveckling framför allt med målet att beakta resursfattiga fastighetsägare och socialt missgynnade stads- och landsbygdsområden där infrastrukturen behöver renoveras. |
| --- | --- |

3.3

EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa en rättighetsbaserad ansats inom all vattenpolitik och att ta itu med frågan om vattenfattigdom, och därmed även knyta an till den europeiska pelaren för sociala rättigheter. EESK föreslår att man främjar en gemensam strategi för att förstå vattenfattigdom på EU-nivå och utvecklar en heltäckande definition av vattenfattigdom, där varje medlemsstat kan utveckla sin egen kontextuella definition i linje med den europeiska definitionen. Offentliga medel bör göras tillgängliga för infrastrukturutveckling framför allt med målet att beakta resursfattiga fastighetsägare och socialt missgynnade stads- och landsbygdsområden där infrastrukturen behöver renoveras.

| 3.4 | En rättvis omställning är inte bara en fråga om finansiering. Här ingår också målet att skapa anständigt arbete, goda arbetstillfällen och social trygghet samt att upprätthålla företagens konkurrenskraft i EU, vilket förutsätter särskilda åtgärder på alla nivåer, särskilt regional nivå. |
| --- | --- |

3.4

En rättvis omställning är inte bara en fråga om finansiering. Här ingår också målet att skapa anständigt arbete, goda arbetstillfällen och social trygghet samt att upprätthålla företagens konkurrenskraft i EU, vilket förutsätter särskilda åtgärder på alla nivåer, särskilt regional nivå.

| 3.5 | Allt fler regioner i EU står inför en vattenbrist (14). Detta tydliggör behovet av att bygga upp en motståndskraftig vatteninfrastruktur, särskilt lagringskapacitet. I händelse av vattenbrist måste människors vattenförsörjning säkerställas och deras grundläggande mänskliga behov tillgodoses, och detta måste prioriteras framför vattenanvändning inom industrin, turismen och jordbruket. Det är upp till medlemsstaterna att garantera detta. Detta är nödvändigt för att förebygga konflikter om vatten, som vi redan sett exempel på i andra delar av världen. Det är därför brådskande med en blå EU-giv, även för att större uppmärksamhet ska ägnas åt tillgången på och fördelningen av vatten i framtiden samt för att forskning och innovation ska stärkas. |
| --- | --- |

3.5

Allt fler regioner i EU står inför en vattenbrist (14

Vattenkvalitet och vattenrening

Vattenkvalitet och vattenrening

| 3.6 | EESK efterlyser ett bättre genomförande av försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren betalar, för att förbättra vattenkvaliteten och föra över kostnaderna på förorenarna snarare än konsumenterna. Grundvattnet bör vara av dricksvattenkvalitet så att man undviker dyr och energiintensiv dricksvattenrening. |
| --- | --- |

3.6

EESK efterlyser ett bättre genomförande av försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren betalar, för att förbättra vattenkvaliteten och föra över kostnaderna på förorenarna snarare än konsumenterna. Grundvattnet bör vara av dricksvattenkvalitet så att man undviker dyr och energiintensiv dricksvattenrening.

| 3.7 | Insatsvaror från jordbruks-, livsmedels- och industrisektorerna är det som främst bidrar till diffusa föroreningar från nitrater och bekämpningsmedel, vilket gör att grundvattnet ofta inte uppnår god kemisk status. Lagstiftningen på jordbruksområdet (t.ex. GJP) samt industri- och kemiområdet (t.ex. förordningen om bekämpningsmedel) måste därför utformas på sätt som gör att vattenekosystemen inte påverkas negativt. |
| --- | --- |

3.7

Insatsvaror från jordbruks-, livsmedels- och industrisektorerna är det som främst bidrar till diffusa föroreningar från nitrater och bekämpningsmedel, vilket gör att grundvattnet ofta inte uppnår god kemisk status. Lagstiftningen på jordbruksområdet (t.ex. GJP) samt industri- och kemiområdet (t.ex. förordningen om bekämpningsmedel) måste därför utformas på sätt som gör att vattenekosystemen inte påverkas negativt.

Vattenanvändning och vattenslöseri

Vattenanvändning och vattenslöseri

| 3.8 | EESK vill fästa uppmärksamheten på de stora utmaningar som kommunerna står inför när det gäller utveckling och underhåll av vattenförekomster. För att kunna ta sig an dem bör samarbetet mellan kommunerna vidareutvecklas och underlättas avsevärt med målet att förbättra kvaliteten på vatten- och avloppstjänster samt utvecklingen och underhållet av vattenförekomster och för att säkerställa att dessa tjänster av allmänt intresse är bärkraftiga på lång sikt i landsbygdsområden. EESK uppmanar därför kommissionen att bredda det rättsliga handlingsutrymmet, särskilt när det gäller lagstiftningen om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

3.8

EESK vill fästa uppmärksamheten på de stora utmaningar som kommunerna står inför när det gäller utveckling och underhåll av vattenförekomster. För att kunna ta sig an dem bör samarbetet mellan kommunerna vidareutvecklas och underlättas avsevärt med målet att förbättra kvaliteten på vatten- och avloppstjänster samt utvecklingen och underhållet av vattenförekomster och för att säkerställa att dessa tjänster av allmänt intresse är bärkraftiga på lång sikt i landsbygdsområden. EESK uppmanar därför kommissionen att bredda det rättsliga handlingsutrymmet, särskilt när det gäller lagstiftningen om offentlig upphandling.

| 3.9 | Kommissionen uppskattar den totala kostnaden för omarbetningen av avloppsvattendirektivet till över 3,8 miljarder euro per år. Merparten av dessa kostnader skulle behöva bäras av hushållen (15), och därmed leda till ännu högre kostnader för grundläggande sanitet, vilket i synnerhet skulle bli ytterst betungande för de mest ekonomiskt utsatta grupperna i samhället. EESK uppmanar därför till att kostnaderna och vinsterna ska fördelas på ett sådant sätt att de inte belastar hushållen i oproportionerlig grad. |
| --- | --- |

3.9

Kommissionen uppskattar den totala kostnaden för omarbetningen av avloppsvattendirektivet till över 3,8 miljarder euro per år. Merparten av dessa kostnader skulle behöva bäras av hushållen (15

| 3.10 | EESK anser att vattenförlusterna till följd av läckage i vattenledningsnätet, som i vissa EU-länder uppgår till över 20 % (16), samt vattenslöseri inom jordbruket, industrin, byggsektorn och turismen, måste minskas avsevärt. Dessa sektorer kan bidra till lösningen genom att bedriva mer forskning och innovation om vatteneffektiva metoder och genom att bättre tillvarata befintlig kunskap (t.ex. om droppbevattning, odling av vattenbesparande grödor, förstärkning av den cirkulära ekonomin, anpassning av livsmedelsproduktionen till lokala förhållanden osv.). |
| --- | --- |

3.10

EESK anser att vattenförlusterna till följd av läckage i vattenledningsnätet, som i vissa EU-länder uppgår till över 20 % (16

| 3.11 | Informerade medborgare hanterar vatten mer sparsamt i sina hem. EESK välkomnar därför de utökade kraven på dricksvattenleverantörer och avloppsvattenoperatörer att tillhandahålla information till hushållen i enlighet med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.11

Informerade medborgare hanterar vatten mer sparsamt i sina hem. EESK välkomnar därför de utökade kraven på dricksvattenleverantörer och avloppsvattenoperatörer att tillhandahålla information till hushållen i enlighet med EU-lagstiftningen.

Vattenvägsinfrastruktur

Vattenvägsinfrastruktur

| 3.12 | Klimatkrisen har en betydande inverkan på vattenvägstransporterna i hela världen. Framför allt lägre vattenstånd i floder, förändringar i nederbördsmönstren, det ökande antalet extrema väderhändelser och stigande havsnivåer påverkar varu- och persontransporten. |
| --- | --- |

3.12

Klimatkrisen har en betydande inverkan på vattenvägstransporterna i hela världen. Framför allt lägre vattenstånd i floder, förändringar i nederbördsmönstren, det ökande antalet extrema väderhändelser och stigande havsnivåer påverkar varu- och persontransporten.

| 3.13 | Farledernas djup minskar, och hamn- och slussinfrastrukturen måste anpassas till de nya omständigheterna. Detta innebär högre kostnader och längre väntetider för fartygen och fördröjer godstransporterna. |
| --- | --- |

3.13

Farledernas djup minskar, och hamn- och slussinfrastrukturen måste anpassas till de nya omständigheterna. Detta innebär högre kostnader och längre väntetider för fartygen och fördröjer godstransporterna.

| 3.14 | Åtgärder måste vidtas för att anpassa hamn- och slussinfrastrukturen och förbättra planeringen av sjöfartskanaler och rutter så att vattenburna transporter kan utföras på ett säkert och effektivt sätt i framtiden. |
| --- | --- |

3.14

Åtgärder måste vidtas för att anpassa hamn- och slussinfrastrukturen och förbättra planeringen av sjöfartskanaler och rutter så att vattenburna transporter kan utföras på ett säkert och effektivt sätt i framtiden.

| 3.15 | Enligt EESK:s åsikt är en utbyggnad och bättre sammanlänkning av vattenvägarna inom EU av central betydelse. Intermodaliteten bör också beaktas här, vilket framhålls i yttrande TEN/764 (17). |
| --- | --- |

3.15

Enligt EESK:s åsikt är en utbyggnad och bättre sammanlänkning av vattenvägarna inom EU av central betydelse. Intermodaliteten bör också beaktas här, vilket framhålls i yttrande TEN/764 (17

Energi

Energi

| 3.16 | Situationen på energimarknaderna i augusti 2022 visade att det på grund av klimatkrisen inte alltid finns någon till 100 % tillförlitlig energikälla. Torkans inverkan på produktionen av vattenkraft och kärnenergi har observerats. |
| --- | --- |

3.16

Situationen på energimarknaderna i augusti 2022 visade att det på grund av klimatkrisen inte alltid finns någon till 100 % tillförlitlig energikälla. Torkans inverkan på produktionen av vattenkraft och kärnenergi har observerats.

| 3.17 | EESK välkomnar insatserna för att använda vattenkraft för produktion och lagring av förnybar el, men noterar att vattenbrist till följd av klimatkrisen på längre sikt hotar elproduktion och ellagring. På grund av detta sjunker produktionen, vilket också kan skada elnätet. Utbyggnaden av förnybara energikällor, framför allt solenergi och vindkraft, bör fortsatt stödjas och påskyndas för att kompensera för eventuell underproduktion i vattenkraftverken. |
| --- | --- |

3.17

EESK välkomnar insatserna för att använda vattenkraft för produktion och lagring av förnybar el, men noterar att vattenbrist till följd av klimatkrisen på längre sikt hotar elproduktion och ellagring. På grund av detta sjunker produktionen, vilket också kan skada elnätet. Utbyggnaden av förnybara energikällor, framför allt solenergi och vindkraft, bör fortsatt stödjas och påskyndas för att kompensera för eventuell underproduktion i vattenkraftverken.

| 3.18 | EESK noterar att elektrifiering av transporterna också kan öka vattenanvändningen, eftersom de elektrolyter som används vid tillverkningen av batterier kräver en betydande mängd vatten. Utbyggnaden av batterifabriker kräver därför noggrann planering. |
| --- | --- |

3.18

EESK noterar att elektrifiering av transporterna också kan öka vattenanvändningen, eftersom de elektrolyter som används vid tillverkningen av batterier kräver en betydande mängd vatten. Utbyggnaden av batterifabriker kräver därför noggrann planering.

| 3.19 | EESK noterar att förnybara energikällor i allmänhet kräver mindre vatten än utvinning och förädling av traditionella fossila bränslen, men att det finns en förnybar energikälla som innebär en betydande vattenförbrukning, nämligen biobränsle. Bevattning och bearbetning av grödor som odlas för produktion av biobränsle kräver stora mängder vatten, som måste tillhandahållas med hjälp av vatteninfrastruktur och distributionsnät. |
| --- | --- |

3.19

EESK noterar att förnybara energikällor i allmänhet kräver mindre vatten än utvinning och förädling av traditionella fossila bränslen, men att det finns en förnybar energikälla som innebär en betydande vattenförbrukning, nämligen biobränsle. Bevattning och bearbetning av grödor som odlas för produktion av biobränsle kräver stora mängder vatten, som måste tillhandahållas med hjälp av vatteninfrastruktur och distributionsnät.

| 3.20 | EESK påpekar att kärnkraftsproduktionen kräver stora mängder kylvatten. Klimatkrisen gör att temperaturen stiger samtidigt som vattendragens nivåer sjunker. I takt med att temperaturen stiger måste kärnkraftverken dra in på driften på grund av vattenbrist. Dessutom gör utsläppen av alltför varmt kylvatten att vattendragens syrehalt ökar, vilket har en negativ inverkan på vattenekologin och den biologiska mångfalden (18). |
| --- | --- |

3.20

EESK påpekar att kärnkraftsproduktionen kräver stora mängder kylvatten. Klimatkrisen gör att temperaturen stiger samtidigt som vattendragens nivåer sjunker. I takt med att temperaturen stiger måste kärnkraftverken dra in på driften på grund av vattenbrist. Dessutom gör utsläppen av alltför varmt kylvatten att vattendragens syrehalt ökar, vilket har en negativ inverkan på vattenekologin och den biologiska mångfalden (18

4.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK kritiserar bristen på samstämmighet mellan EU:s vattenpolitik och annan EU-politik, och uppmanar kommissionen att förbättra samstämmigheten för att undvika motstridiga strategier och målkonflikter. |
| --- | --- |

4.1

EESK kritiserar bristen på samstämmighet mellan EU:s vattenpolitik och annan EU-politik, och uppmanar kommissionen att förbättra samstämmigheten för att undvika motstridiga strategier och målkonflikter.

| 4.2 | EESK välkomnar kommissionens beslut i omarbetningen av dricksvattendirektivet att minimera vattenförlusterna från vattenledningsnät (19). Vi vill fästa uppmärksamhet på det akuta behovet av brådskande åtgärder och offentliga och privata investeringar i vatteninfrastruktur i syfte att undvika vattenförluster och för att säkerställa långsiktig motståndskraft och hållbarhet hos viktig vatteninfrastruktur. När vattenläckor sker måste de omgående åtgärdas. I sådana fall är personal med expertkunskaper och utrustning avgörande för att snabbt kunna stoppa läckorna. |
| --- | --- |

4.2

EESK välkomnar kommissionens beslut i omarbetningen av dricksvattendirektivet att minimera vattenförlusterna från vattenledningsnät (19

| 4.3 | När det gäller finansiering av infrastrukturprojekt har stränga finanspolitiska regler gång på gång visat sig vara det största hindret för den offentliga sektorn. Målet måste därför vara att undanta projekt som avser EU:s gröna giv, energioberoende och den digitala sektorn från all reglering som förhindrar sådana offentliga investeringar. I linje med tidigare yttranden (20) rekommenderar EESK därför att den ”gyllene regeln” tillämpas på offentliga investeringar. |
| --- | --- |

4.3

När det gäller finansiering av infrastrukturprojekt har stränga finanspolitiska regler gång på gång visat sig vara det största hindret för den offentliga sektorn. Målet måste därför vara att undanta projekt som avser EU:s gröna giv, energioberoende och den digitala sektorn från all reglering som förhindrar sådana offentliga investeringar. I linje med tidigare yttranden (20

| 4.4 | EESK stöder den föreslagna översynen av direktiv 2006/118/EG (21) och direktiv 2008/105/EG (22) samt införandet av gränsvärden för PFC och mikroplaster. I en särskild rapport från Europeiska revisionsrätten påpekas det att principen om att förorenaren betalar inte tillämpas konsekvent inom vattensektorn, trots betydande drifts- och investeringskostnader (23). |
| --- | --- |

4.4

EESK stöder den föreslagna översynen av direktiv 2006/118/EG (21

22

23

| 4.5 | EESK framhåller att det behövs kvalificerad arbetskraft och, framför allt, specialister för att upprätthålla och bygga ut hållbara och motståndskraftiga vatteninfrastrukturer och distributionsnät, och att det behövs lämplig kunskapshantering, dvs. strategisk och operativ verksamhet som optimerar användningen av kunskap. Kommittén anser att nödvändiga strukturer och arbetsvillkor bör inrättas på detta område så att det inte uppstår flaskhalsar och så att det finns tillräckligt med specialiserad personal för att genomföra de nödvändiga åtgärderna. |
| --- | --- |

4.5

EESK framhåller att det behövs kvalificerad arbetskraft och, framför allt, specialister för att upprätthålla och bygga ut hållbara och motståndskraftiga vatteninfrastrukturer och distributionsnät, och att det behövs lämplig kunskapshantering, dvs. strategisk och operativ verksamhet som optimerar användningen av kunskap. Kommittén anser att nödvändiga strukturer och arbetsvillkor bör inrättas på detta område så att det inte uppstår flaskhalsar och så att det finns tillräckligt med specialiserad personal för att genomföra de nödvändiga åtgärderna.

| 4.6 | EESK noterar att den pågående digitaliseringen av vattensektorn också ökar riskerna i samband med datasäkerhet och dataskydd. Det är viktigt att se till att de data som samlas in omfattas av högsta möjliga dataskydd. Samtidigt måste cybersäkerhet också spela en nyckelroll inom vatteninfrastrukturer och distributionsnät, med tanke på de ökande hoten från cyberattacker mot kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

4.6

EESK noterar att den pågående digitaliseringen av vattensektorn också ökar riskerna i samband med datasäkerhet och dataskydd. Det är viktigt att se till att de data som samlas in omfattas av högsta möjliga dataskydd. Samtidigt måste cybersäkerhet också spela en nyckelroll inom vatteninfrastrukturer och distributionsnät, med tanke på de ökande hoten från cyberattacker mot kritisk infrastruktur.

| 4.7 | Graden av integration bland de företag som är verksamma inom produktion och distribution av dricksvatten samt hantering av avloppsvatten och vattenrening är låg eller obefintlig i många medlemsstater. EESK anser att kostnadsbesparingar och ökad effektivitet skulle kunna uppnås om styrning och förvaltning handhas av en enda offentlig organisation. |
| --- | --- |

4.7

Graden av integration bland de företag som är verksamma inom produktion och distribution av dricksvatten samt hantering av avloppsvatten och vattenrening är låg eller obefintlig i många medlemsstater. EESK anser att kostnadsbesparingar och ökad effektivitet skulle kunna uppnås om styrning och förvaltning handhas av en enda offentlig organisation.

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Se t.ex. Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Planen REPowerEU (COM(2022) 230 final) och förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2021/241 vad gäller REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliens och om ändring av förordning (EU) 2021/1060, förordning (EU) 2021/2115, direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 (COM(2022) 230 final och COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD)) (EUT C 486, 21.12.2022, s. 185), Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om offentliga investeringar i energiinfrastruktur som en del av lösningen på klimatfrågorna (yttrande på eget initiativ) (EUT C 486, 21.12.2022, s. 67) och Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En strategisk vision för energiomställningen för att möjliggöra EU:s strategiska oberoende (yttrande på eget initiativ) (EUT C 75, 28.2.2023, s. 102).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

2

(3)  https://www.aquapublica.eu/sites/default/files/article/file/20230310_Joint%20statement_EPR%20scheme.pdf.

3

(4)  https://www.un.org/Depts/german/gv-64/band3/ar64292.pdf.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (EUT L 435, 23.12.2020, s. 1).

5

(6)  Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (EUT L 135, 30.5.1991, s. 40).

6

(7)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/qanda_22_6281.

7

(8)  https://wires.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.1002/wat2.1633.

8

(9)  Europe’s next crisis: Water – POLITICO.

9

(10)  Getzner, Köhler, Krisch, Plank (2018) – Slutrapport (lång version): ”Vergleich europäischer Systeme der Wasserversorgung und Abwasserentsorgung” [Jämförelse av europeiska vatten- och avloppssystem]. I: Informationen zur Umweltpolitik, 197.

10

https://emedien.arbeiterkammer.at/viewer/ppnresolver?id=AC15177626.

(11)  https://www.epsu.org/search?f%5B0%5D=policies%3A56.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1), skäl 1.

12

(13)  https://right2water.eu/.

13

(14)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC133025.

14

(15)  Fördelning enligt konsekvensbedömningen: 51 % hushåll, 22 % offentliga utgifter och 27 % industri.

15

(16)  https://emedien.arbeiterkammer.at/viewer/ppnresolver?id=AC15249737.

16

(17)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, om ändring av förordning (EU) 2021/1153 och förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordning (EU) nr 1315/2013 (COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420(COD)) (EUT C 75, 28.2.2023, s. 190).

17

(18)  https://www.dw.com/de/wie-k%C3%BChlen-hei%C3%9Fe-l%C3%A4nder-ihre-kernkraftwerke/a-49758541.

18

(19)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:32020L2184.

19

(20)  Se fotnot 1.

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (EUT L 372, 27.12.2006, s. 19).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG av den 16 december 2008 om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område och ändring och senare upphävande av rådets direktiv 82/176/EEG, 83/513/EEG, 84/156/EEG, 84/491/EEG och 86/280/EEG, samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (EUT L 348, 24.12.2008, s. 84).

22

(23)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_12/SR_polluter_pays_principle_SV.pdf.

23

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/94

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Reklam genom influerare och dess inverkan på konsumenterna

(förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet)

(2023/C 349/15)

| Föredragande: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Stefano PALMIERI |

Föredragande:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Medföredragande:

Stefano PALMIERI

Stefano PALMIERI

| Remiss | Spanska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, 7.2.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 29.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 13.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 179/0/3 |

Remiss

Spanska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, 7.2.2023

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

29.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

179/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Ett av de mest markanta fenomenen i samband med de förändringar som sker på området för audiovisuell och elektronisk kommunikation är uppsvinget för så kallade influerare, en typ av användare som skapar innehåll på nätet och som sprider sina meddelanden på ett systematiskt sätt och med hjälp av olika format (videor, kommentarer, bilder) och som blir mycket betydelsefulla för den målgrupp som de riktar sig till. |
| --- | --- |

1.1

Ett av de mest markanta fenomenen i samband med de förändringar som sker på området för audiovisuell och elektronisk kommunikation är uppsvinget för så kallade influerare, en typ av användare som skapar innehåll på nätet och som sprider sina meddelanden på ett systematiskt sätt och med hjälp av olika format (videor, kommentarer, bilder) och som blir mycket betydelsefulla för den målgrupp som de riktar sig till.

| 1.2 | Även om det inte finns någon särskild reglering på EU-nivå för innehållskreatörernas/influerarnas verksamhet tillhandahåller den befintliga lagstiftningen en adekvat skyddsnivå för den dubbla verksamhet som kan utövas av innehållskreatörer/influerare på den inre marknaden, nämligen huvudsakligen som annonsörer (och näringsidkare) och som säljare/producenter. |
| --- | --- |

1.2

Även om det inte finns någon särskild reglering på EU-nivå för innehållskreatörernas/influerarnas verksamhet tillhandahåller den befintliga lagstiftningen en adekvat skyddsnivå för den dubbla verksamhet som kan utövas av innehållskreatörer/influerare på den inre marknaden, nämligen huvudsakligen som annonsörer

och näringsidkare

säljare/producenter

| 1.3 | På grundval av denna lagstiftning har olika medlemsstater utvecklat sin egen lagstiftning som svar på den utmaning som detta fenomen medför, vilket gör det möjligt för nationella tillsynsmyndigheter att utöva sina tillsyns-, kontroll- och, i förekommande fall, sanktionsbefogenheter. |
| --- | --- |

1.3

På grundval av denna lagstiftning har olika medlemsstater utvecklat sin egen lagstiftning som svar på den utmaning som detta fenomen medför, vilket gör det möjligt för nationella tillsynsmyndigheter att utöva sina tillsyns-, kontroll- och, i förekommande fall, sanktionsbefogenheter.

| 1.4 | Under alla omständigheter anser Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) att det med tanke på den fortlöpande utvecklingen på detta område är nödvändigt att vidta åtgärder för att säkerställa en harmoniserad behandling av den ”specifika” olagliga verksamhet som bedrivs av innehållskreatörer/influerare i EU med lika specifika skyldigheter: dels för dem som är ansvariga för de plattformar och sociala nätverk där influerarna är verksamma, dels för innehållskreatörerna/influerarna själva (oavsett om de är bosatta i EU eller inte). |
| --- | --- |

1.4

Under alla omständigheter anser Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) att det med tanke på den fortlöpande utvecklingen på detta område är nödvändigt att vidta åtgärder för att säkerställa en harmoniserad behandling av den ”specifika” olagliga verksamhet som bedrivs av innehållskreatörer/influerare i EU med lika specifika skyldigheter: dels för dem som är ansvariga för de plattformar och sociala nätverk

innehållskreatörerna/influerarna

| 1.5 | EESK uppmanar till att ansvariga för plattformar och sociala nätverk ska






  — | vara solidariskt ansvariga för olagligt innehåll som publiceras av innehållskreatörer/influerare, |
| --- | --- | --- |

1.5

EESK uppmanar till att ansvariga för plattformar och sociala nätverk ska

—

vara solidariskt ansvariga för olagligt innehåll som publiceras av innehållskreatörer/influerare,

| — | vara skyldiga att – i samtliga fall när olaglig verksamhet från innehållskreatörer/influerare rapporterats – vidta nödvändiga åtgärder för att neutralisera den olagliga onlinekommunikationen och rapportera innehållskreatörens/influerarens olagliga verksamhet till den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

—

vara skyldiga att – i samtliga fall när olaglig verksamhet från innehållskreatörer/influerare rapporterats – vidta nödvändiga åtgärder för att neutralisera den olagliga onlinekommunikationen och rapportera innehållskreatörens/influerarens olagliga verksamhet till den behöriga myndigheten,

| — | kräva av alla innehållskreatörer/influerare som är verksamma utanför EU att de påtar sig tydligt rättsligt ansvar inom EU och har en yrkesansvarsförsäkring, i händelse av skada som orsakas av olagligt beteende. |
| --- | --- |

—

kräva av alla innehållskreatörer/influerare som är verksamma utanför EU att de påtar sig tydligt rättsligt ansvar inom EU och har en yrkesansvarsförsäkring, i händelse av skada som orsakas av olagligt beteende.

| 1.6 | EESK anser att denna harmoniserade behandling av influerare på EU-nivå bör inbegripa åtminstone följande kriterier:






  — | Att reklamkaraktären hos deras meddelanden med kommersiellt syfte identifieras med hjälp av indikatorer och tydliga varningar, i syfte att undvika dold reklam. |
| --- | --- | --- |

1.6

EESK anser att denna harmoniserade behandling av influerare på EU-nivå bör inbegripa åtminstone följande kriterier:

—

Att reklamkaraktären hos deras meddelanden med kommersiellt syfte identifieras med hjälp av indikatorer och tydliga varningar, i syfte att undvika dold reklam.

| — | Att dessa meddelanden ska omfattas av sektorsvisa bestämmelser, i syfte att säkerställa skyddet av konsumenters och användares hälsa, särskilt minderåriga och andra utsatta grupper. |
| --- | --- |

—

Att dessa meddelanden ska omfattas av sektorsvisa bestämmelser, i syfte att säkerställa skyddet av konsumenters och användares hälsa, särskilt minderåriga och andra utsatta grupper.

| — | Att betrakta influerares överträdelse av bestämmelserna som en förseelse, oaktat det solidariska ansvaret hos de företag som annonserar och hos plattformarna och de sociala nätverken. |
| --- | --- |

—

Att betrakta influerares överträdelse av bestämmelserna som en förseelse, oaktat det solidariska ansvaret hos de företag som annonserar och hos plattformarna och de sociala nätverken.

| 1.7 | På samma sätt bör särskild uppmärksamhet ägnas åt användning av mörka mönster, åt användning som missbrukar eller nedvärderar varumärken, åt olagliga finansiella produkter, åt identitetsstöld eller falska influerare som utnyttjar kända personers image utan deras vetskap, vilket blir allt vanligare, inte minst när det gäller finansiella investeringar och kryptovalutor. Det handlar här om olagliga beteenden som kan bli alltmer sofistikerade och allmänt spridda med hjälp av AI-teknik, och som måste bekämpas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

1.7

På samma sätt bör särskild uppmärksamhet ägnas åt användning av mörka mönster, åt användning som missbrukar eller nedvärderar varumärken, åt olagliga finansiella produkter, åt identitetsstöld eller falska influerare som utnyttjar kända personers image utan deras vetskap, vilket blir allt vanligare, inte minst när det gäller finansiella investeringar och kryptovalutor. Det handlar här om olagliga beteenden som kan bli alltmer sofistikerade och allmänt spridda med hjälp av AI-teknik, och som måste bekämpas på ett effektivt sätt.

| 1.8 | EESK föreslår att denna harmonisering av lagstiftningen förtydligas och konkretiseras utan att det påverkar inrättandet av kompletterande samregleringsramar. Denna samreglering bör inbegripa medverkan av influerare och deras agenter och intresseorganisationer, näringslivet och annonserande företag, organisationer för självreglering inom reklambranschen, konsument- och användarorganisationer, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer samt tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

1.8

EESK föreslår att denna harmonisering av lagstiftningen förtydligas och konkretiseras utan att det påverkar inrättandet av kompletterande samregleringsramar. Denna samreglering bör inbegripa medverkan av influerare och deras agenter och intresseorganisationer, näringslivet och annonserande företag, organisationer för självreglering inom reklambranschen, konsument- och användarorganisationer, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer samt tillsynsmyndigheter.

| 1.9 | Det finns en rad frågor som rör innehållskreatörernas/influerarnas verksamhet, såsom hur de omfattas av arbetsrätten, frågor som rör inkomstskatt, mervärdesskatt och den specifika verksamhet som bedrivs av minderåriga influerare, som EESK anser bör analyseras noggrant på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.9

Det finns en rad frågor som rör innehållskreatörernas/influerarnas verksamhet, såsom hur de omfattas av arbetsrätten, frågor som rör inkomstskatt, mervärdesskatt och den specifika verksamhet som bedrivs av minderåriga influerare, som EESK anser bör analyseras noggrant på EU-nivå.

2.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 2.1 | Ett av de mest markanta fenomenen i samband med den digitala omvandlingen på området för audiovisuell och elektronisk kommunikation under det senaste årtiondet är ökningen av en viss typ av innehållskreatörer – uppenbarligen privatpersoner – som sprider sina meddelanden på ett systematiskt sätt och med hjälp av olika format (videor, kommentarer, bilder) via internetplattformar, sociala nätverk och elektroniska meddelanden. När dessa innehållskreatörer har stora skaror av trogna följare blir de influerare. Inom reklamområdet kan begreppet influerare definieras som en innehållskreatör med kommersiella avsikter som bygger upp en relation baserad på förtroende och äkthet med sin publik (främst på sociala nätverksplattformar) och som samarbetar online med kommersiella aktörer genom olika affärsmodeller i syfte att tjäna pengar (1). |
| --- | --- |

2.1

Ett av de mest markanta fenomenen i samband med den digitala omvandlingen på området för audiovisuell och elektronisk kommunikation under det senaste årtiondet är ökningen av en viss typ av innehållskreatörer – uppenbarligen privatpersoner – som sprider sina meddelanden på ett systematiskt sätt och med hjälp av olika format (videor, kommentarer, bilder) via internetplattformar, sociala nätverk och elektroniska meddelanden. När dessa innehållskreatörer har stora skaror av trogna följare blir de influerare. Inom reklamområdet kan begreppet influerare definieras som en innehållskreatör med kommersiella avsikter som bygger upp en relation baserad på förtroende och äkthet med sin publik (främst på sociala nätverksplattformar) och som samarbetar online med kommersiella aktörer genom olika affärsmodeller i syfte att tjäna pengar (1

| 2.2 | Förhållandet mellan influerarna och följarna – som kännetecknas av en känsla av närhet, äkthet och förtroende – har en direkt och indirekt inverkan på deras inställning till varumärken och på följarnas inköps- och konsumtionsbeslut. Detta gäller framför allt barn, ungdomar och konsumenter med låg utbildning eller inkomst och låg medie- och informationskompetens. |
| --- | --- |

2.2

Förhållandet mellan influerarna och följarna – som kännetecknas av en känsla av närhet, äkthet och förtroende – har en direkt och indirekt inverkan på deras inställning till varumärken och på följarnas inköps- och konsumtionsbeslut. Detta gäller framför allt barn, ungdomar och konsumenter med låg utbildning eller inkomst och låg medie- och informationskompetens.

| 2.3 | I synnerhet när det gäller kommersiella meddelanden innebär användningen av influerare som marknadsförare av produkter och varumärken inte bara att de annonserande företagen drar nytta av deras inflytande och anseende inom ramen för så kallad influerarmarknadsföring – särskilt bland ungdomar, som är svårare att nå genom de mer traditionella massmedierna. Det ger också företagen i fråga större frihet att utveckla försäljningsargument som de inte skulle använda i sin konventionella reklam, argument som ibland balanserar på gränsen för vad lagstiftningen tillåter. Dessutom betonar de annonserande företagen själva att influerarnas särdrag ger dem en hög grad av självständighet när de utformar det kommersiella budskapet, som företaget inte alltid kan kontrollera. |
| --- | --- |

2.3

I synnerhet när det gäller kommersiella meddelanden innebär användningen av influerare som marknadsförare av produkter och varumärken inte bara att de annonserande företagen drar nytta av deras inflytande och anseende inom ramen för så kallad influerarmarknadsföring – särskilt bland ungdomar, som är svårare att nå genom de mer traditionella massmedierna. Det ger också företagen i fråga större frihet att utveckla försäljningsargument som de inte skulle använda i sin konventionella reklam, argument som ibland balanserar på gränsen för vad lagstiftningen tillåter. Dessutom betonar de annonserande företagen själva att influerarnas särdrag ger dem en hög grad av självständighet när de utformar det kommersiella budskapet, som företaget inte alltid kan kontrollera.

| 2.4 | Med andra ord, även om det inte finns någon särskild reglering på EU-nivå för influerarnas verksamhet tillhandahåller den befintliga EU-lagstiftningen i dag en adekvat skyddsnivå för den dubbla verksamhet som kan utövas av influerare på den inre marknaden, nämligen huvudsakligen som annonsörer (och näringsidkare) och som säljare/producenter. |
| --- | --- |

2.4

Med andra ord, även om det inte finns någon särskild reglering på EU-nivå för influerarnas verksamhet tillhandahåller den befintliga EU-lagstiftningen i dag en adekvat skyddsnivå för den dubbla verksamhet som kan utövas av influerare på den inre marknaden, nämligen huvudsakligen som annonsörer

och näringsidkare

säljare/producenter

| 2.4.1 | När det gäller influerare huvudsakligen som annonsörer (och näringsidkare) finns följande lagstiftning på EU-nivå:






  — | Direktivet om otillbörliga affärsmetoder
   (2), som utgör den rättsliga ramen för att hantera vilseledande reklam och kommersiella metoder som sprids av influerare. EU:s vägledning om tolkningen och tillämpningen av direktivet om otillbörliga affärsmetoder
   (3), som klargör tillämpningen av direktivet när en influerare agerar som näringsidkare eller alternativt som en person som agerar i näringsidkarens namn eller för dennes räkning. I detta sammanhang genomför kommissionen för närvarande en kontroll av ändamålsenligheten beträffande digital rättvisa, som också bör omfatta frågan om influerare (4). |
| --- | --- | --- |

2.4.1

När det gäller influerare huvudsakligen som annonsörer

och näringsidkare

—

Direktivet om otillbörliga affärsmetoder
   (2), som utgör den rättsliga ramen för att hantera vilseledande reklam och kommersiella metoder som sprids av influerare. EU:s vägledning om tolkningen och tillämpningen av direktivet om otillbörliga affärsmetoder
   (3), som klargör tillämpningen av direktivet när en influerare agerar som näringsidkare eller alternativt som en person som agerar i näringsidkarens namn eller för dennes räkning. I detta sammanhang genomför kommissionen för närvarande en kontroll av ändamålsenligheten beträffande digital rättvisa, som också bör omfatta frågan om influerare (4).

Direktivet om otillbörliga affärsmetoder

2

EU:s vägledning om tolkningen och tillämpningen av direktivet om otillbörliga affärsmetoder

3

4

| — | Direktivet om e-handel
   (5), som ger konsumenterna kompletterande skydd när influerare sprider kommersiella meddelanden på internet via sina konton och bloggar på sociala nätverk. |
| --- | --- |

—

Direktivet om e-handel
   (5), som ger konsumenterna kompletterande skydd när influerare sprider kommersiella meddelanden på internet via sina konton och bloggar på sociala nätverk.

Direktivet om e-handel

5

| — | Direktivet om audiovisuella medietjänster
   (6), genom vilket det införs nya särskilda regler för ”videodelningsplattformstjänster”. Detta direktiv kan tillämpas på influerare när det handlar om videor som skapas av användare och som sprids via dessa plattformar och som kan innehålla kommersiella meddelanden. |
| --- | --- |

—

Direktivet om audiovisuella medietjänster
   (6), genom vilket det införs nya särskilda regler för ”videodelningsplattformstjänster”. Detta direktiv kan tillämpas på influerare när det handlar om videor som skapas av användare och som sprids via dessa plattformar och som kan innehålla kommersiella meddelanden.

Direktivet om audiovisuella medietjänster

6

| 2.4.2 | När det gäller influerare som är säljare eller producenter, finns följande lagstiftning på EU-nivå:






  — | Direktivet om konsumenträttigheter
   (7). |
| --- | --- | --- |

2.4.2

När det gäller influerare som är säljare eller producenter

—

Direktivet om konsumenträttigheter
   (7).

Direktivet om konsumenträttigheter

7

| — | Direktivet om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster
   (8). |
| --- | --- |

—

Direktivet om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster
   (8).

Direktivet om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster

8

| — | Direktivet om försäljning av varor
   (9). |
| --- | --- |

—

Direktivet om försäljning av varor
   (9).

Direktivet om försäljning av varor

9

| 2.4.3 | Till dessa två specifika insatsområden i EU-lagstiftningen kan läggas paketet om digitala tjänster, med:






  — | Förordningen om digitala tjänster
   (10), för ökad transparens och ansvarsskyldighet när det gäller innehållet i digitala tjänster och konsumentskyddet. |
| --- | --- | --- |

2.4.3

Till dessa två specifika insatsområden i EU-lagstiftningen kan läggas paketet om digitala tjänster, med:

—

Förordningen om digitala tjänster
   (10), för ökad transparens och ansvarsskyldighet när det gäller innehållet i digitala tjänster och konsumentskyddet.

Förordningen om digitala tjänster

10

| — | Förordningen om digitala marknader
   (11), för reglering av så kallade ”grindvakter”, dvs. plattformar med minst 45 miljoner aktiva användare per månad. |
| --- | --- |

—

Förordningen om digitala marknader
   (11), för reglering av så kallade ”grindvakter”, dvs. plattformar med minst 45 miljoner aktiva användare per månad.

Förordningen om digitala marknader

11

| 2.4.3.1 | I förordningen om digitala tjänster definierar EU olagligt innehåll som all information eller verksamhet, däribland försäljning av produkter eller tillhandahållande av tjänster, som inte är förenlig med unionsrätten eller gällande rätt i en medlemsstat, oavsett denna rätts sakinnehåll eller art. Denna nya definition innebär att innehållet kan vara olagligt i EU om dessa regler inte efterlevs. |
| --- | --- |

2.4.3.1

I förordningen om digitala tjänster definierar EU olagligt innehåll som all information eller verksamhet, däribland försäljning av produkter eller tillhandahållande av tjänster, som inte är förenlig med unionsrätten eller gällande rätt i en medlemsstat, oavsett denna rätts sakinnehåll eller art. Denna nya definition innebär att innehållet kan vara olagligt i EU om dessa regler inte efterlevs.

| 2.5 | Trots att det finns vissa europeiska bestämmelser, inom ramen för vilka influerares olagliga verksamhet (som annonsörer eller säljare/producenter) kan regleras i olika medlemsstater, finns det ett behov av att ingripa på olika sätt genom att






  — | anta särskild lagstiftning om influerare, |
| --- | --- | --- |

2.5

Trots att det finns vissa europeiska bestämmelser, inom ramen för vilka influerares olagliga verksamhet (som annonsörer eller säljare/producenter) kan regleras i olika medlemsstater, finns det ett behov av att ingripa på olika sätt genom att

—

anta särskild lagstiftning om influerare,

| — | genomföra befintlig konsumentskyddslagstiftning, |
| --- | --- |

—

genomföra befintlig konsumentskyddslagstiftning,

| — | offentliggöra vägledningar och uppförandekoder för att fastställa god praxis, |
| --- | --- |

—

offentliggöra vägledningar och uppförandekoder för att fastställa god praxis,

| — | använda digitala verktyg för tillsyn och kontroll av efterlevnaden, |
| --- | --- |

—

använda digitala verktyg för tillsyn och kontroll av efterlevnaden,

| — | tillhandahålla utbildning och certifiering av influerare, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla utbildning och certifiering av influerare,

| — | öka medvetenheten och stödja konsumenterna, |
| --- | --- |

—

öka medvetenheten och stödja konsumenterna,

| — | underlätta efterlevnaden på plattformarna med hjälp av standardiserade spridningsverktyg. |
| --- | --- |

—

underlätta efterlevnaden på plattformarna med hjälp av standardiserade spridningsverktyg.

| 2.6 | Med tanke på det specifika och ständigt föränderliga sammanhang där innehållskreatörer/ influerare verkar anser EESK att det, trots befintlig EU-bestämmelser, måste vidtas åtgärder för att säkerställa en enhetlig tillämpning av regler som särskilt tas fram i syfte att bekämpa den ”specifika” olagliga verksamhet som influerare i EU gör sig skyldiga till. EESK:s ståndpunkt bekräftas av det faktum att kommissionen håller på att undersöka om den ska gå vidare med att utforma specifik lagstiftning. |
| --- | --- |

2.6

Med tanke på det specifika och ständigt föränderliga sammanhang där innehållskreatörer/ influerare verkar anser EESK att det, trots befintlig EU-bestämmelser, måste vidtas åtgärder för att säkerställa en enhetlig tillämpning av regler som särskilt tas fram i syfte att bekämpa den ”specifika” olagliga verksamhet som influerare i EU gör sig skyldiga till. EESK:s ståndpunkt bekräftas av det faktum att kommissionen håller på att undersöka om den ska gå vidare med att utforma specifik lagstiftning.

| 2.7 | Denna tanke har funnits i flera år hos regeringar, europeiska och nationella tillsynsmyndigheter, konsument- och användarorganisationer och organ i det civila samhället (12). Det har lett till diverse lagstiftningsinitiativ i olika länder (13), t.ex. i Frankrike, Belgien (Flandern) och Spanien, samt till initiativ på området för självreglering och samreglering på EU-nivå (14) och i medlemsstaterna. Detta förklarar också den spanska regeringens intresse för frågan, eftersom den inom ramen för sitt EU-ordförandeskap har gett EESK i uppdrag att utarbeta detta förberedande yttrande om reklam genom influerare och dess inverkan på konsumenterna. |
| --- | --- |

2.7

Denna tanke har funnits i flera år hos regeringar, europeiska och nationella tillsynsmyndigheter, konsument- och användarorganisationer och organ i det civila samhället (12

13

14

| 2.8 | I sin begäran om ett yttrande hänvisar det spanska ministeriet för konsumentfrågor till den uppfattning om närhet, äkthet och förtroende som kännetecknar förhållandet mellan influerare och konsumenter, och som inte brukar uppstå med samma intensitet genom andra sociala kommunikationsmodeller, och fokuserar på två aspekter som man finner oroväckande:






  — | För det första den fortsatta och långvariga användningen av sociala nätverk bland minderåriga personer, vilka utmärks av sin sårbarhet som konsumenter när de på detta sätt exponeras för kommersiella meddelanden som kan innehålla inslag som är skadliga för deras fysiska, psykiska, sociala och känslomässiga utveckling. |
| --- | --- | --- |

2.8

I sin begäran om ett yttrande hänvisar det spanska ministeriet för konsumentfrågor till den uppfattning om närhet, äkthet och förtroende som kännetecknar förhållandet mellan influerare och konsumenter, och som inte brukar uppstå med samma intensitet genom andra sociala kommunikationsmodeller, och fokuserar på två aspekter som man finner oroväckande:

—

För det första den fortsatta och långvariga användningen av sociala nätverk bland minderåriga personer, vilka utmärks av sin sårbarhet som konsumenter när de på detta sätt exponeras för kommersiella meddelanden som kan innehålla inslag som är skadliga för deras fysiska, psykiska, sociala och känslomässiga utveckling.

| — | För det andra, bristen på insyn i och svårigheten att identifiera den typ av kommersiella meddelanden som är kännetecknande för influerarnas verksamhet eftersom innehållets reklamkaraktär döljs på ett bedrägligt vis för konsumenterna. |
| --- | --- |

—

För det andra, bristen på insyn i och svårigheten att identifiera den typ av kommersiella meddelanden som är kännetecknande för influerarnas verksamhet eftersom innehållets reklamkaraktär döljs på ett bedrägligt vis för konsumenterna.

3.   Förslag

Förslag

| 3.1 | Med tanke på de befintliga problemen anser EESK att det finns förutsättningar att både förbättra och tillämpa den europeiska lagstiftningen beträffande denna specifika olaglig verksamhet som involverar influerare och att harmonisera den på EU-nivå, med särskilda skyldigheter, dels för dem som är ansvariga för de plattformar där influerarna är verksamma, dels för innehållskreatörerna/influerarna själva (oavsett om de är bosatta i eller utanför EU). |
| --- | --- |

3.1

Med tanke på de befintliga problemen anser EESK att det finns förutsättningar att både förbättra och tillämpa den europeiska lagstiftningen beträffande denna specifika olaglig verksamhet som involverar influerare och att harmonisera den på EU-nivå, med särskilda skyldigheter, dels för dem som är ansvariga för de plattformar där influerarna är verksamma, dels för innehållskreatörerna/influerarna själva (oavsett om de är bosatta i eller utanför EU).

3.2   Videodelningsplattformar och sociala nätverk

Videodelningsplattformar och sociala nätverk

| 3.2.1 | Även om det enligt EU-lagstiftningen (direktivet om audiovisuella medietjänster och paketet om digitala tjänster) krävs att de ansvariga för de videodelningsplattformar och de sociala nätverk där innehållskreatörer och influerare är verksamma följer bestämmelserna om kommersiella meddelanden och skydd av minderåriga, noterar EESK följande:






  — | Plattformsansvariga har inget redaktionellt ansvar för ”olagligt” innehåll som skapats av användarna. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Även om det enligt EU-lagstiftningen (direktivet om audiovisuella medietjänster och paketet om digitala tjänster) krävs att de ansvariga för de videodelningsplattformar och de sociala nätverk där innehållskreatörer och influerare är verksamma följer bestämmelserna om kommersiella meddelanden och skydd av minderåriga, noterar EESK följande:

—

Plattformsansvariga har inget redaktionellt ansvar för ”olagligt” innehåll som skapats av användarna.

| — | Det krävs inte heller att innehållskreatörer/influerare och plattformsansvariga samarbetar för att säkerställa att EU-lagstiftningen verkligen efterlevs. |
| --- | --- |

—

Det krävs inte heller att innehållskreatörer/influerare och plattformsansvariga samarbetar för att säkerställa att EU-lagstiftningen verkligen efterlevs.

| 3.2.2 | EESK uppmanar därför till att ansvariga för plattformar och sociala nätverk ska






  — | vara solidariskt ansvariga för olagligt innehåll som publiceras av innehållskreatörer/influerare, |
| --- | --- | --- |

3.2.2

EESK uppmanar därför till att ansvariga för plattformar och sociala nätverk ska

—

vara solidariskt ansvariga för olagligt innehåll som publiceras av innehållskreatörer/influerare,

| — | vara skyldiga att – i samtliga fall när olaglig verksamhet från innehållskreatörer/influerare rapporterats – vidta nödvändiga åtgärder för att neutralisera den olagliga onlinekommunikationen och rapportera innehållskreatörens/influerarens olagliga verksamhet till den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

—

vara skyldiga att – i samtliga fall när olaglig verksamhet från innehållskreatörer/influerare rapporterats – vidta nödvändiga åtgärder för att neutralisera den olagliga onlinekommunikationen och rapportera innehållskreatörens/influerarens olagliga verksamhet till den behöriga myndigheten,

| — | kräva av alla innehållskreatörer/influerare som är verksamma utanför EU att de påtar sig tydligt rättsligt ansvar inom EU och har en yrkesansvarsförsäkring, i händelse av skada som orsakas av olagligt beteende. |
| --- | --- |

—

kräva av alla innehållskreatörer/influerare som är verksamma utanför EU att de påtar sig tydligt rättsligt ansvar inom EU och har en yrkesansvarsförsäkring, i händelse av skada som orsakas av olagligt beteende.

3.3   Innehållskreatörer/influerare

Innehållskreatörer/influerare

| 3.3.1 | När förslag läggs fram kring en effektiv reglering av användarnas tillhandahållande av innehåll via videodelningsplattformar och sociala nätverk, och mer specifikt om influerarnas reklamverksamhet, kan det kanske vara av intresse att beakta de rapporter som offentliggjordes 2021 och 2022 av den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga) (15), med rekommendationer om behandlingen av ”vloggare”. |
| --- | --- |

3.3.1

När förslag läggs fram kring en effektiv reglering av användarnas tillhandahållande av innehåll via videodelningsplattformar och sociala nätverk, och mer specifikt om influerarnas reklamverksamhet, kan det kanske vara av intresse att beakta de rapporter som offentliggjordes 2021 och 2022 av den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga) (15

| 3.3.2 | Erga framhåller att influerarnas verksamhet enligt direktivet om audiovisuella medietjänster i princip kan betraktas som en audiovisuell medietjänst, förutsatt att samtidigt ett antal krav uppfylls:






  — | Det måste handla om en ekonomisk tjänst enligt definitionen i artiklarna 56 och 57 i EUF-fördraget. |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Erga framhåller att influerarnas verksamhet enligt direktivet om audiovisuella medietjänster i princip kan betraktas som en audiovisuell medietjänst, förutsatt att samtidigt ett antal krav uppfylls:

—

Det måste handla om en ekonomisk tjänst enligt definitionen i artiklarna 56 och 57 i EUF-fördraget.

| — | Leverantörerna måste ha redaktionellt ansvar för det innehåll som de erbjuder. |
| --- | --- |

—

Leverantörerna måste ha redaktionellt ansvar för det innehåll som de erbjuder.

| — | Det ska vara en tjänst som riktar sig till allmänheten, där enskilda personer väljer och begär hur innehållet ska visas, med avsikten att tydligt påverka en betydande del av denna allmänhet. |
| --- | --- |

—

Det ska vara en tjänst som riktar sig till allmänheten, där enskilda personer väljer och begär hur innehållet ska visas, med avsikten att tydligt påverka en betydande del av denna allmänhet.

| — | Syftet med att sprida innehållet (videor/program) ska i första hand vara att informera, underhålla eller utbilda. |
| --- | --- |

—

Syftet med att sprida innehållet (videor/program) ska i första hand vara att informera, underhålla eller utbilda.

| — | Innehållet ska vara audiovisuellt och tillhandahållas via elektroniska kommunikationsnät. |
| --- | --- |

—

Innehållet ska vara audiovisuellt och tillhandahållas via elektroniska kommunikationsnät.

| 3.3.3 | I detta syfte bör det föreslås en harmonisering på EU-nivå för att uttryckligen inkludera reglering av innehållskreatörer/influerare och deras ansvar när de skapar och/eller sprider kommersiella meddelanden. Syftet är att sörja för en större insyn och mer ansvarsskyldighet i deras verksamhet. |
| --- | --- |

3.3.3

I detta syfte bör det föreslås en harmonisering på EU-nivå för att uttryckligen inkludera reglering av innehållskreatörer/influerare och deras ansvar när de skapar och/eller sprider kommersiella meddelanden. Syftet är att sörja för en större insyn och mer ansvarsskyldighet i deras verksamhet.

| 3.3.3.1 | Det finns en hel kedja av aktörer som är involverade i innehållskreatörernas/influerarnas verksamhet: varumärken, multimedieföretag och självständiga företag, management- och talangagenter/byråer, plattformar för analys av sociala nätverk, nätverk med flera kanaler, PR-företag/reklamföretag, vars avtal bör innehålla bestämmelser om alla berörda parters särskilda ansvar, inbegripet gemensamt ansvar för olagliga beteenden hos innehållskreatörer/influerare. |
| --- | --- |

3.3.3.1

Det finns en hel kedja av aktörer som är involverade i innehållskreatörernas/influerarnas verksamhet: varumärken, multimedieföretag och självständiga företag, management- och talangagenter/byråer, plattformar för analys av sociala nätverk, nätverk med flera kanaler, PR-företag/reklamföretag, vars avtal bör innehålla bestämmelser om alla berörda parters särskilda ansvar, inbegripet gemensamt ansvar för olagliga beteenden hos innehållskreatörer/influerare.

| 3.4 | EESK uppmanar såväl plattformsansvariga och ansvariga för sociala nätverk som innehållskreatörer/influerare att säkerställa följande:






  — | Teknik som gör det möjligt att förhindra att minderåriga användare av plattformen/det sociala nätverket kan ta del av alla typer av känsligt innehåll (alkohol och energidrycker, spel och vadslagning, pornografi, tobak och tobaksprodukter, inklusive e-cigaretter, estetisk kirurgi osv.), som under alla omständigheter måste markeras som ”förbjudet för barn under 18 år”, kräva ålderskontroll och tillåta användning av föräldrakontroll. |
| --- | --- | --- |

3.4

EESK uppmanar såväl plattformsansvariga och ansvariga för sociala nätverk som innehållskreatörer/influerare att säkerställa följande:

—

Teknik som gör det möjligt att förhindra att minderåriga användare av plattformen/det sociala nätverket kan ta del av alla typer av känsligt innehåll (alkohol och energidrycker, spel och vadslagning, pornografi, tobak och tobaksprodukter, inklusive e-cigaretter, estetisk kirurgi osv.), som under alla omständigheter måste markeras som ”förbjudet för barn under 18 år”, kräva ålderskontroll och tillåta användning av föräldrakontroll.

| — | Tillägg av orden ”reklam”, ”kommersiellt meddelande” eller ”sponsrat av” i sådana meddelanden. |
| --- | --- |

—

Tillägg av orden ”reklam”, ”kommersiellt meddelande” eller ”sponsrat av” i sådana meddelanden.

| — | För retuscherade eller modifierade bilder: orden ”retuscherad bild”. |
| --- | --- |

—

För retuscherade eller modifierade bilder: orden ”retuscherad bild”.

| — | För innehåll som skapats med artificiell intelligens orden ”virtuell bild” samt identifiering av användningen av virtuella influerare. |
| --- | --- |

—

För innehåll som skapats med artificiell intelligens orden ”virtuell bild” samt identifiering av användningen av virtuella influerare.

| 3.5 | På samma sätt bör särskild uppmärksamhet ägnas åt användning av mörka mönster, åt användning som missbrukar eller nedvärderar varumärken, åt marknadsföring av olagliga finansiella produkter, åt identitetsstöld eller falska influerare som utnyttjar kända personers image utan deras vetskap, vilket blir allt vanligare, inte minst när det gäller finansiella investeringar och kryptovalutor. Det handlar här om olagliga beteenden som blir alltmer sofistikerade och allmänt spridda med hjälp av AI-teknik, och som måste bekämpas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

3.5

På samma sätt bör särskild uppmärksamhet ägnas åt användning av mörka mönster, åt användning som missbrukar eller nedvärderar varumärken, åt marknadsföring av olagliga finansiella produkter, åt identitetsstöld eller falska influerare som utnyttjar kända personers image utan deras vetskap, vilket blir allt vanligare, inte minst när det gäller finansiella investeringar och kryptovalutor. Det handlar här om olagliga beteenden som blir alltmer sofistikerade och allmänt spridda med hjälp av AI-teknik, och som måste bekämpas på ett effektivt sätt.

| 3.6 | Den harmonisering av lagstiftningen som EESK föreslår kan kompletteras med samregleringsramar, under medverkan av influerare, deras agenter och intresseorganisationer, näringslivet och annonserande företag, organisationer för självreglering inom reklambranschen, konsument- och användarorganisationer, arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället samt tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

3.6

Den harmonisering av lagstiftningen som EESK föreslår kan kompletteras med samregleringsramar, under medverkan av influerare, deras agenter och intresseorganisationer, näringslivet och annonserande företag, organisationer för självreglering inom reklambranschen, konsument- och användarorganisationer, arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället samt tillsynsmyndigheter.

| 3.7 | För EESK kvarstår en rad frågor som rör innehållskreatörernas/influerarnas verksamhet, såsom hur de omfattas av arbetsrätten, frågor som rör inkomstskatt, mervärdesskatt och den specifika verksamhet som bedrivs av minderåriga influerare, som kommittén anser bör analyseras noggrant på EU-nivå. |
| --- | --- |

3.7

För EESK kvarstår en rad frågor som rör innehållskreatörernas/influerarnas verksamhet, såsom hur de omfattas av arbetsrätten, frågor som rör inkomstskatt, mervärdesskatt och den specifika verksamhet som bedrivs av minderåriga influerare, som kommittén anser bör analyseras noggrant på EU-nivå.

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  
  ”The impact of influencers on advertising and consumer protection in the Single Market”, Europaparlamentet, 2022, s. 9.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22).

2

(3)  Kommissionens tillkännagivande – Vägledning om tolkningen och tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (EUT C 526, 29.12.2021, s. 1), punkt 4.2.6.

3

(4)  Se översynen av EU:s konsumentlagstiftning (europa.eu).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (EGT L 178, 17.7.2000, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster), mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (EUT L 303, 28.11.2018, s. 69).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (EUT L 304, 22.11.2011, s. 64).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (EUT L 136, 22.5.2019, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/771 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor, om ändring av förordning (EU) 2017/2394 och direktiv 2009/22/EG samt om upphävande av direktiv 1999/44/EG (EUT L 136, 22.5.2019, s. 28).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2065 av den 19 oktober 2022 om en inre marknad för digitala tjänster och om ändring av direktiv 2000/31/EG (förordningen om digitala tjänster) (EUT L 277, 27.10.2022, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1925 av den 14 september 2022 om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 och (EU) 2020/1828 (Förordningen om digitala marknader) (EUT L 265, 12.10.2022, s. 1).

11

(12)  Se fotnot 1.

12

(13)  
  ”Mapping report on the rules applicable to video-sharing platforms”, Europeiska audiovisuella observationsorganet, 2022.

13

(14)  
  ”EASA Best Practice Recommendation on Influencer Marketing 2023”, European Advertising Standard Alliance, 2023.

14

(15)  
  ”Analysis and recommendations concerning the regulation of vloggers”, ERGA, 2021, och ERGA Vloggers Report 2, ERGA, 2022.

15

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/100

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Åtgärder för att förbättra den psykiska hälsan

(förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet)

(2023/C 349/16)

| Föredragande: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Ivan KOKALOV |

Föredragande:

Milena ANGELOVA

Milena ANGELOVA

Medföredragande:

Ivan KOKALOV

Ivan KOKALOV

| Remiss från det spanska rådsordförandeskapet | Skrivelse, 8.12.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | Förberedande yttrande |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 21.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 13.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 205/0/2 |

Remiss från det spanska rådsordförandeskapet

Skrivelse, 8.12.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Förberedande yttrande

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

21.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

205/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den psykiska hälsan är komplex. Den påverkas av en mängd olika faktorer: biologiska, psykologiska, utbildningsrelaterade, sociala, ekonomiska, arbetsrelaterade, kulturella och miljömässiga. För att lyckas med att förbättra och främja psykisk hälsa (1) och förebygga psykisk ohälsa måste man tillämpa en komplex, multidisciplinär och livslång strategi som är fast förankrad som en övergripande topprioritering i beslutsfattandet på EU-nivå och nationell nivå (regional nivå och sektorsnivå), enligt följande: |
| --- | --- |

1.1

Den psykiska hälsan är komplex. Den påverkas av en mängd olika faktorer: biologiska, psykologiska, utbildningsrelaterade, sociala, ekonomiska, arbetsrelaterade, kulturella och miljömässiga. För att lyckas med att förbättra och främja psykisk hälsa (1

| 1.1.1 | Reformer av hälso- och sjukvårdssystemen i hela EU bör uppmuntras för att säkerställa att de i stället för att vara organiserade kring tillfälliga vårdmodeller sörjer för integrerade och planerade långsiktiga interventioner och vård som syftar till att inte bara behandla utan också förebygga sjukdomar, med hjälp av multidisciplinära team. Det slutliga målet bör vara att styra om hälso- och sjukvårdssystemets dominerande inriktning på området psykisk hälsa mot komplex biopsykosocial praxis baserad på mänskliga rättigheter, varvid man säkerställer förebyggande, tidig upptäckt och screening av psykisk ohälsa samt effektiv fallhantering och en personcentrerad strategi i samhället. |
| --- | --- |

1.1.1

Reformer av hälso- och sjukvårdssystemen i hela EU bör uppmuntras för att säkerställa att de i stället för att vara organiserade kring tillfälliga vårdmodeller sörjer för integrerade och planerade långsiktiga interventioner och vård som syftar till att inte bara behandla utan också förebygga sjukdomar, med hjälp av multidisciplinära team. Det slutliga målet bör vara att styra om hälso- och sjukvårdssystemets dominerande inriktning på området psykisk hälsa mot komplex biopsykosocial praxis baserad på mänskliga rättigheter, varvid man säkerställer förebyggande, tidig upptäckt och screening av psykisk ohälsa samt effektiv fallhantering och en personcentrerad strategi i samhället.

| 1.1.2 | Ständigt främjande av psykisk hälsa, förebyggande av psykisk ohälsa och resiliensuppbyggnad, som integreras i all EU-politik, nationell och regional politik samt sektorspolitik, måste stå i fokus. EESK välkomnar kommissionens meddelande om en övergripande strategi för psykisk hälsa (2), och uttrycker sitt starka stöd för dess ”viktig[a] politisk[a] mål att se till att ingen lämnas utanför, att medborgarna har lika tillgång till förebyggande vård och psykisk vård i hela EU och att återanpassning och social delaktighet är vägledande för kollektiva åtgärder mot psykiska sjukdomar”. Kommittén vill att detta snabbt införlivas i en EU-strategi för psykisk hälsa som har en tidsram, är tillräckligt finansierad, fastställer ansvarsområden och innefattar indikatorer för att övervaka framstegen i hela EU och i medlemsstaterna – även inom ramen för den europeiska planeringsterminen. I planeringsterminen bör i högre grad socioekonomiska och miljömässiga faktorers inverkan på den psykiska hälsan beaktas, inbegripet de viktiga fördelarna med att förbättra tillgången till ekonomiskt överkomliga och högkvalitativa tjänster av allmänt intresse (boende, energi, avfall/vatten osv.). Helst skulle detta styra arbetet på nationell nivå, till exempel genom att medlemsstaterna åläggs att utarbeta och genomföra handlingsplaner som kommissionen med jämna mellanrum skulle kunna granska, och länderna skulle kunna sammanföras för att diskutera och inspirera varandra att sträva efter ambitiösa åtgärder. De viktigaste miljömässiga och sociala riskfaktorerna bör övervakas kontinuerligt, och relevanta strategier och åtgärder bör snabbt antas för att minimera och undanröja dessa risker. |
| --- | --- |

1.1.2

Ständigt främjande av psykisk hälsa, förebyggande av psykisk ohälsa och resiliensuppbyggnad, som integreras i all EU-politik, nationell och regional politik samt sektorspolitik, måste stå i fokus. EESK välkomnar kommissionens meddelande om en övergripande strategi för psykisk hälsa (2

| 1.1.3 | Det bör skapas möjligheter till tidig diagnos, lämplig behandling, psykoterapi och rehabilitering för personer med psykisk ohälsa och psykiska funktionsnedsättningar samt social inkludering på grundval av respekt för människans värdighet, mänskliga rättigheter, frihet och jämlikhet. |
| --- | --- |

1.1.3

Det bör skapas möjligheter till tidig diagnos, lämplig behandling, psykoterapi och rehabilitering för personer med psykisk ohälsa och psykiska funktionsnedsättningar samt social inkludering på grundval av respekt för människans värdighet, mänskliga rättigheter, frihet och jämlikhet.

| 1.1.4 | Psykisk hälsa bör i alla medlemsstater erkännas som en allvarlig fråga som kräver tillräcklig uppmärksamhet och ett holistiskt, samordnat, strukturerat och personcentrerat svar. Tvång, stigmatisering, segregering och diskriminering i samband med psykisk ohälsa måste undanröjas. Lämplig finansiering av hälso- och sjukvårdstjänster för hantering av psykisk ohälsa är avgörande för att dessa tjänster ska bli allmänt tillgängliga och ekonomiskt överkomliga. Detta inbegriper investeringar i tillräckligt med välutbildad hälso- och sjukvårdspersonal. Skäliga löner, ständig kompetenshöjning och tillräcklig bemanning skulle säkerställa tillräcklig uppmärksamhet åt och tillräckligt med tid för inte bara patienter utan även personer som söker medicinsk rådgivning, ett medicinskt utlåtande eller medicinsk behandling. Finansieringsaspekten, när det gäller både fysisk och social infrastruktur inom hälso- och sjukvårdssektorn, bör utvecklas bättre i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna, som i sin nuvarande form i hög grad saknar representation och täckning av hälsorelaterade projekt. I många nationella återhämtnings- och resiliensplaner behandlas inte på ett adekvat sätt den senaste tidens många kriser som förvärrar risken för en kaskad av olika former av psykisk ohälsa, och de bör därför snarast uppdateras. |
| --- | --- |

1.1.4

Psykisk hälsa bör i alla medlemsstater erkännas som en allvarlig fråga som kräver tillräcklig uppmärksamhet och ett holistiskt, samordnat, strukturerat och personcentrerat svar. Tvång, stigmatisering, segregering och diskriminering i samband med psykisk ohälsa måste undanröjas. Lämplig finansiering av hälso- och sjukvårdstjänster för hantering av psykisk ohälsa är avgörande för att dessa tjänster ska bli allmänt tillgängliga och ekonomiskt överkomliga. Detta inbegriper investeringar i tillräckligt med välutbildad hälso- och sjukvårdspersonal. Skäliga löner, ständig kompetenshöjning och tillräcklig bemanning skulle säkerställa tillräcklig uppmärksamhet åt och tillräckligt med tid för inte bara patienter utan även personer som söker medicinsk rådgivning, ett medicinskt utlåtande eller medicinsk behandling. Finansieringsaspekten, när det gäller både fysisk och social infrastruktur inom hälso- och sjukvårdssektorn, bör utvecklas bättre i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna, som i sin nuvarande form i hög grad saknar representation och täckning av hälsorelaterade projekt. I många nationella återhämtnings- och resiliensplaner behandlas inte på ett adekvat sätt den senaste tidens många kriser som förvärrar risken för en kaskad av olika former av psykisk ohälsa, och de bör därför snarast uppdateras.

| 1.1.5 | Det är viktigt att förbättra tillgången till stödtjänster, behandling, psykoterapi, medicinsk och social rehabilitering, specialiserad och allmän vård samt verksamhet med anknytning till psykosocialt stöd. Detta bör göras genom att man utvecklar och genomför innovativa, individanpassade och evidensbaserade interventioner, förbättrar och säkerställer jämlik och socialt godtagbar tillgång till läkemedelsbehandling, stöder anhöriga till personer med psykisk ohälsa, förbättrar kapaciteten och kvalifikationsnivån hos dem som tillhandahåller allmän och specialiserad vård samt bygger upp ett system för integrerad vård, även samhällsbaserad vård, som ges av multidisciplinära team. |
| --- | --- |

1.1.5

Det är viktigt att förbättra tillgången till stödtjänster, behandling, psykoterapi, medicinsk och social rehabilitering, specialiserad och allmän vård samt verksamhet med anknytning till psykosocialt stöd. Detta bör göras genom att man utvecklar och genomför innovativa, individanpassade och evidensbaserade interventioner, förbättrar och säkerställer jämlik och socialt godtagbar tillgång till läkemedelsbehandling, stöder anhöriga till personer med psykisk ohälsa, förbättrar kapaciteten och kvalifikationsnivån hos dem som tillhandahåller allmän och specialiserad vård samt bygger upp ett system för integrerad vård, även samhällsbaserad vård, som ges av multidisciplinära team.

| 1.1.6 | Kompletterande strategier bör utvecklas och genomföras för att tillhandahålla lämpligt stöd i kris- och nödsituationer. Det är nödvändigt att inrätta en ”interventionspyramid” som bygger på att integrera sociala och kulturella hänsyn i grundläggande åtgärder för att hantera sjukdomar, på att stärka samhällsbanden och familjestödet genom riktat, icke-specifikt stöd och på att sörja för specialiserade tjänster och specialiststöd för medborgare med allvarligare tillstånd från olika yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården. På alla utbildningsnivåer bör fokus i kursplanerna för hälsofrämjande ligga på att utveckla lämpligt beteende och säkerställa grundläggande hälso- och sjukvård samt på faror för den psykiska hälsan och hur effekterna av dessa kan undvikas eller minskas, med betoning på särskilda situationer såsom pandemier eller naturkatastrofer. |
| --- | --- |

1.1.6

Kompletterande strategier bör utvecklas och genomföras för att tillhandahålla lämpligt stöd i kris- och nödsituationer. Det är nödvändigt att inrätta en ”interventionspyramid” som bygger på att integrera sociala och kulturella hänsyn i grundläggande åtgärder för att hantera sjukdomar, på att stärka samhällsbanden och familjestödet genom riktat, icke-specifikt stöd och på att sörja för specialiserade tjänster och specialiststöd för medborgare med allvarligare tillstånd från olika yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården. På alla utbildningsnivåer bör fokus i kursplanerna för hälsofrämjande ligga på att utveckla lämpligt beteende och säkerställa grundläggande hälso- och sjukvård samt på faror för den psykiska hälsan och hur effekterna av dessa kan undvikas eller minskas, med betoning på särskilda situationer såsom pandemier eller naturkatastrofer.

| 1.1.7 | Det gäller att möjliggöra rättighetsbaserade, personcentrerade, tillfriskningsinriktade och samhällsbaserade system för psykisk hälsa, där individens egenmakt och aktiva deltagande i det egna tillfrisknandet prioriteras, med det slutliga målet att förbättra livskvaliteten för personer med psykisk ohälsa. Man bör främja ansträngningarna att ge inkluderande vård och stöd inom systemet för psykisk hälsa för att fokusera på behoven hos specifika och utsatta grupper, såsom barn, äldre, flyktingar och migranter, hbtqi+-personer samt personer i missgynnade socioekonomiska situationer. |
| --- | --- |

1.1.7

Det gäller att möjliggöra rättighetsbaserade, personcentrerade, tillfriskningsinriktade och samhällsbaserade system för psykisk hälsa, där individens egenmakt och aktiva deltagande i det egna tillfrisknandet prioriteras, med det slutliga målet att förbättra livskvaliteten för personer med psykisk ohälsa. Man bör främja ansträngningarna att ge inkluderande vård och stöd inom systemet för psykisk hälsa för att fokusera på behoven hos specifika och utsatta grupper, såsom barn, äldre, flyktingar och migranter, hbtqi+-personer samt personer i missgynnade socioekonomiska situationer.

| 1.1.8 | Man bör sörja för globalt, mellanstatligt och sektorsövergripande samarbete på området psykisk hälsa, bygga flerpartskapacitet och säkerställa ett inkluderande deltagande i genomförandet av initiativen. Detta bör inbegripa samordning och utbyte av information, erfarenheter och god praxis, främja vetenskaplig forskning och innovation, syfta till positiva hälsoresultat och sociala resultat och digitalisering av processer samt främja arbete i nätverk/plattformar för arbetsmarknadens parter, forskare och vetenskapsmän, hälso- och sjukvårdspersonal, socialarbetare, icke-statliga patientorganisationer och socialtjänster. |
| --- | --- |

1.1.8

Man bör sörja för globalt, mellanstatligt och sektorsövergripande samarbete på området psykisk hälsa, bygga flerpartskapacitet och säkerställa ett inkluderande deltagande i genomförandet av initiativen. Detta bör inbegripa samordning och utbyte av information, erfarenheter och god praxis, främja vetenskaplig forskning och innovation, syfta till positiva hälsoresultat och sociala resultat och digitalisering av processer samt främja arbete i nätverk/plattformar för arbetsmarknadens parter, forskare och vetenskapsmän, hälso- och sjukvårdspersonal, socialarbetare, icke-statliga patientorganisationer och socialtjänster.

| 1.1.9 | Arbetsplatser betraktas som plattformar för att främja psykisk hälsa och stöd. Därför bör gemensamma initiativ och åtgärder från arbetsmarknadens parter som syftar till att kontinuerligt förbättra arbetsvillkoren främjas, bland annat genom tillräcklig finansiering. Psykosociala risker på arbetsplatsen måste bedömas och undanröjas, och allt måste göras för att förhindra våld och mobbning. (3) |
| --- | --- |

1.1.9

Arbetsplatser betraktas som plattformar för att främja psykisk hälsa och stöd. Därför bör gemensamma initiativ och åtgärder från arbetsmarknadens parter som syftar till att kontinuerligt förbättra arbetsvillkoren främjas, bland annat genom tillräcklig finansiering. Psykosociala risker på arbetsplatsen måste bedömas och undanröjas, och allt måste göras för att förhindra våld och mobbning. (3

| 1.2 | Med tanke på den psykiska hälsans allt större betydelse, och i syfte att tydligt signalera behovet av att bilda en stark allians för att förbättra och främja den psykiska hälsan, uppmanar EESK kommissionen att göra 2024 till Europaåret för psykisk hälsa. |
| --- | --- |

1.2

Med tanke på den psykiska hälsans allt större betydelse, och i syfte att tydligt signalera behovet av att bilda en stark allians för att förbättra och främja den psykiska hälsan, uppmanar EESK kommissionen att göra 2024 till Europaåret för psykisk hälsa.

| 1.3 | Det finns en direkt koppling mellan kränkningar av de mänskliga rättigheterna och psykisk ohälsa, eftersom personer med psykiska funktionsnedsättningar, intellektuella funktionsnedsättningar och substansmissbruk ofta får utstå dålig behandling, kränkningar av de mänskliga rättigheterna och diskriminering inom hälso- och sjukvården. I många länder är kvaliteten på vården inom både slutenvård och öppenvård undermålig eller till och med skadlig och kan aktivt hindra tillfrisknandet. (4) Det är nödvändigt att övervaka befintlig social omsorg och psykisk hälso- och sjukvård mot bakgrund av normerna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, utveckla rättighetsbaserade metoder och investera i tjänster och stöd med respekt för personens fria och informerade samtycke, där inget tvång och ingen tvångsbehandling förekommer. Det måste antas riktlinjer och protokoll samt tillhandahållas utbildning om rättighetsbaserade metoder för personal inom hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen. |
| --- | --- |

1.3

Det finns en direkt koppling mellan kränkningar av de mänskliga rättigheterna och psykisk ohälsa, eftersom personer med psykiska funktionsnedsättningar, intellektuella funktionsnedsättningar och substansmissbruk ofta får utstå dålig behandling, kränkningar av de mänskliga rättigheterna och diskriminering inom hälso- och sjukvården. I många länder är kvaliteten på vården inom både slutenvård och öppenvård undermålig eller till och med skadlig och kan aktivt hindra tillfrisknandet. (4

2.   Bakgrund till yttrandet

Bakgrund till yttrandet

| 2.1 | Den psykiska hälsan ger upphov till allt större oro i hela EU, eftersom den inte bara är grundläggande för vårt välbefinnande och vår europeiska livsstil, utan också kostar 4 % av EU:s BNP årligen. EESK beslutade därför att ägna ett yttrande på eget initiativ åt detta. I sitt tal om tillståndet i unionen i september 2022 tillkännagav kommissionens ordförande Ursula von der Leyen kommissionens avsikt att lägga fram en ny övergripande strategi för psykisk hälsa under 2023 (som finns med i kommissionens arbetsprogram för 2023). Den psykiska hälsans allt större betydelse framhölls även i slutsatserna från konferensen om Europas framtid, där man – efter en särskild begäran från ungdomar – efterlyste initiativ för att förbättra förståelsen för psykiska hälsoproblem och hur de kan hanteras. I den reviderade CultureForHealth-rapporten från december 2022 (5) uppmanas också kommissionen att fokusera på psykisk hälsa som en strategisk prioritering. |
| --- | --- |

2.1

Den psykiska hälsan ger upphov till allt större oro i hela EU, eftersom den inte bara är grundläggande för vårt välbefinnande och vår europeiska livsstil, utan också kostar 4 % av EU:s BNP årligen. EESK beslutade därför att ägna ett yttrande på eget initiativ åt detta. I sitt tal om tillståndet i unionen i september 2022 tillkännagav kommissionens ordförande Ursula von der Leyen kommissionens avsikt att lägga fram en ny övergripande strategi för psykisk hälsa under 2023 (som finns med i kommissionens arbetsprogram för 2023). Den psykiska hälsans allt större betydelse framhölls även i slutsatserna från konferensen om Europas framtid, där man – efter en särskild begäran från ungdomar – efterlyste initiativ för att förbättra förståelsen för psykiska hälsoproblem och hur de kan hanteras. I den reviderade CultureForHealth-rapporten från december 2022 (5

| 2.2 | På EU-medborgarnas begäran efterlyste Europaparlamentet (6) och rådet även åtgärder på detta område. Det kommande spanska ordförandeskapet begärde nyligen ett förberedande yttrande från EESK, som slagits samman med det ursprungliga förslaget till yttrande på eget initiativ. |
| --- | --- |

2.2

På EU-medborgarnas begäran efterlyste Europaparlamentet (6

3.   Bestämningsfaktorer för psykisk hälsa

Bestämningsfaktorer för psykisk hälsa

| 3.1 | De viktigaste bestämningsfaktorerna för psykisk hälsa är mikro- och makromiljön, individuella sociopsykologiska faktorer och kulturmiljömässiga faktorer, t.ex. familjestatus, kön, avsaknad av stödjande relationer, låg utbildningsnivå, låg inkomst och/eller låg socioekonomisk status, arbetsrelaterade problem, dåliga eller otrygga arbetsvillkor, arbetslöshet, ekonomiska svårigheter, upplevd stigmatisering och diskriminering, dålig somatisk hälsa, ensamhet, dålig självkänsla, dåliga levnadsförhållanden, åldrande och negativa livshändelser. Sårbarheter och osäkerhet inför framtiden, i kombination med förändringar i värdesystemen och de nya generationernas efterlevnad av dem, ökar också risken för psykisk ohälsa. Bedömningen av individuella psykosociala risker är av yttersta vikt i arbetslivet – särskilt när det gäller stort ansvar, osäkerhet, otrygghet, farlig miljö eller atypiskt arbete. Individuella egenskaper såsom stresstolerans, kroniska sjukdomar osv. måste också beaktas. |
| --- | --- |

3.1

De viktigaste bestämningsfaktorerna för psykisk hälsa är mikro- och makromiljön, individuella sociopsykologiska faktorer och kulturmiljömässiga faktorer, t.ex. familjestatus, kön, avsaknad av stödjande relationer, låg utbildningsnivå, låg inkomst och/eller låg socioekonomisk status, arbetsrelaterade problem, dåliga eller otrygga arbetsvillkor, arbetslöshet, ekonomiska svårigheter, upplevd stigmatisering och diskriminering, dålig somatisk hälsa, ensamhet, dålig självkänsla, dåliga levnadsförhållanden, åldrande och negativa livshändelser. Sårbarheter och osäkerhet inför framtiden, i kombination med förändringar i värdesystemen och de nya generationernas efterlevnad av dem, ökar också risken för psykisk ohälsa. Bedömningen av individuella psykosociala risker är av yttersta vikt i arbetslivet – särskilt när det gäller stort ansvar, osäkerhet, otrygghet, farlig miljö eller atypiskt arbete. Individuella egenskaper såsom stresstolerans, kroniska sjukdomar osv. måste också beaktas.

| 3.2 | På befolkningsnivå är riskfaktorerna förknippade med svåra upplevelser som barn, fattigdom, dålig samhällsstyrning, diskriminering, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, bristfällig utbildning, arbetslöshet, bristfällig hälso- och sjukvård, brist på bostäder och adekvata sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, kvaliteten på politiken för socialt skydd, brist på möjligheter osv. Fattigdom och psykisk ohälsa har en ömsesidig påverkan på varandra och det uppstår en ond cirkel – psykisk ohälsa leder till fattigdom och fattigdom är en riskfaktor för psykisk ohälsa. |
| --- | --- |

3.2

På befolkningsnivå är riskfaktorerna förknippade med svåra upplevelser som barn, fattigdom, dålig samhällsstyrning, diskriminering, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, bristfällig utbildning, arbetslöshet, bristfällig hälso- och sjukvård, brist på bostäder och adekvata sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, kvaliteten på politiken för socialt skydd, brist på möjligheter osv. Fattigdom och psykisk ohälsa har en ömsesidig påverkan på varandra och det uppstår en ond cirkel – psykisk ohälsa leder till fattigdom och fattigdom är en riskfaktor för psykisk ohälsa.

| 3.3 | Miljöfaktorer påverkar också den psykiska hälsan. Deras inverkan är alltid komplex och beror på det rådande sammanhanget för eller bakgrunden till den psykiska ohälsan. Många av dem rör klimatet, naturfenomen och katastrofer såsom orkaner eller jordbävningar. Andra handlar om tillgång till och kvalitet på dricksvatten, tillgång till avlopp, graden av urbanisering osv. |
| --- | --- |

3.3

Miljöfaktorer påverkar också den psykiska hälsan. Deras inverkan är alltid komplex och beror på det rådande sammanhanget för eller bakgrunden till den psykiska ohälsan. Många av dem rör klimatet, naturfenomen och katastrofer såsom orkaner eller jordbävningar. Andra handlar om tillgång till och kvalitet på dricksvatten, tillgång till avlopp, graden av urbanisering osv.

| 3.4 | Bestämningsfaktorerna för psykisk hälsa påverkar olika grupper av människor i olika hög grad. Ju mer sårbar gruppen är, desto mer påverkas den i regel. Till de mer utsatta grupperna hör ungdomar och ensamstående äldre, personer som känner sig ensamma och personer med befintliga hälsoproblem eller intellektuella eller rörlighetsmässiga funktionsnedsättningar samt migranter. |
| --- | --- |

3.4

Bestämningsfaktorerna för psykisk hälsa påverkar olika grupper av människor i olika hög grad. Ju mer sårbar gruppen är, desto mer påverkas den i regel. Till de mer utsatta grupperna hör ungdomar och ensamstående äldre, personer som känner sig ensamma och personer med befintliga hälsoproblem eller intellektuella eller rörlighetsmässiga funktionsnedsättningar samt migranter.

| 3.5 | Alla former av beroenden – oavsett om det handlar om substanser eller beteenden – äventyrar en god psykisk hälsa. Utöver alkohol, tobak och narkotika kan vissa läkemedel ge upphov till beroenden, även sådana som ordineras mot psykisk ohälsa. Det är därför viktigt att alla som behöver det snabbt kan få tillgång till professionella psykiatriker och psykoterapeuter som kan hjälpa till att tackla dessa problem på djupet. Läkemedel kan vara en tillfällig lösning medan de får professionell hjälp. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt beteendeberoenden, i synnerhet de som handlar om överdriven användning av digitala enheter (”nomofobi” (7)), eftersom de särskilt drabbar barn och ungdomar. Algoritmer som används för att personanpassa innehåll på sociala medier riskerar också att förvärra den psykiska ohälsan genom att de fortsätter att föreslå det innehåll som är orsaken till den psykiska ohälsan – oftast ångest och depression. När det gäller psykedeliska behandlingar, som håller på att växa fram som en ny kategori av banbrytande behandlingar för tillstånd såsom svår depression, posttraumatiskt stressyndrom och alkoholmissbruk, måste mer forskning bedrivas i en kontrollerad terapeutisk miljö. Kommittén är medveten om potentialen hos dessa behandlingar och efterlyser särskild finansiering för att främja forskning, utveckling och i slutändan kommersialisering av dem. |
| --- | --- |

3.5

Alla former av beroenden – oavsett om det handlar om substanser eller beteenden – äventyrar en god psykisk hälsa. Utöver alkohol, tobak och narkotika kan vissa läkemedel ge upphov till beroenden, även sådana som ordineras mot psykisk ohälsa. Det är därför viktigt att alla som behöver det snabbt kan få tillgång till professionella psykiatriker och psykoterapeuter som kan hjälpa till att tackla dessa problem på djupet. Läkemedel kan vara en tillfällig lösning medan de får professionell hjälp. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt beteendeberoenden, i synnerhet de som handlar om överdriven användning av digitala enheter (”nomofobi” (7

| 3.6 | I Headways index för psykisk hälsa (8) redogör man för effekter såsom ökad dödlighet, impulsivt och aggressivt beteende och högre självmordsfrekvens. Man har också visat på kopplingar mellan faktorer som tidigare inte diskuterats i någon större utsträckning, till exempel mellan en genomsnittlig månatlig temperaturökning på en grad och en ökning av antalet besök på de psykiatriska akutmottagningarna på 0,48 % och en ökning av antalet självmord på 0,35 %. |
| --- | --- |

3.6

I Headways index för psykisk hälsa (8

| 3.6.1 | Av indexet framgår att omkring 22,1 % av alla människor i en konfliktmiljö upplever psykisk ohälsa (13 % har lindriga former av depression, ångest och posttraumatiskt stressyndrom, 4 % har medelsvåra former, 5,1 % har svår depression och ångest, schizofreni eller bipolär sjukdom). Ungefär var femte person fortsätter att leva med psykisk ohälsa efter en konflikt. |
| --- | --- |

3.6.1

Av indexet framgår att omkring 22,1 % av alla människor i en konfliktmiljö upplever psykisk ohälsa (13 % har lindriga former av depression, ångest och posttraumatiskt stressyndrom, 4 % har medelsvåra former, 5,1 % har svår depression och ångest, schizofreni eller bipolär sjukdom). Ungefär var femte person fortsätter att leva med psykisk ohälsa efter en konflikt.

| 3.6.2 | Med 27 pågående konflikter (9) runt om i världen och 68,6 miljoner fördrivna människor globalt (10) är det av högsta prioritet att ta itu med de psykiska hälsobehoven hos människor som berörs av konflikter och migration, något som kräver ökad hälsoövervakning i minst tre år efter händelsen. |
| --- | --- |

3.6.2

Med 27 pågående konflikter (9

10

| 3.6.3 | I indexet tar man också upp de viktigaste möjligheterna för hälso- och sjukvårdssystemen när det handlar om att förbättra eller upprätthålla resultaten i fråga om psykisk hälsa i framtiden. Enligt uppgifterna finns det stora skillnader i strategier, politik och lagstiftning för psykisk hälsa och stora skillnader i hälso- och sjukvårdsutgifterna mellan medlemsstaterna (t.ex. 14,5 % i Frankrike jämfört med 1 % i Luxemburg). (11) Glädjande är att framsteg görs i fråga om öppenvårdsinrättningarna för psykisk hälsa, som ökat i antal från 3,9 till 9,1 per miljon människor. |
| --- | --- |

3.6.3

I indexet tar man också upp de viktigaste möjligheterna för hälso- och sjukvårdssystemen när det handlar om att förbättra eller upprätthålla resultaten i fråga om psykisk hälsa i framtiden. Enligt uppgifterna finns det stora skillnader i strategier, politik och lagstiftning för psykisk hälsa och stora skillnader i hälso- och sjukvårdsutgifterna mellan medlemsstaterna (t.ex. 14,5 % i Frankrike jämfört med 1 % i Luxemburg). (11

4.   Effekterna av den senaste tidens många kriser på den psykiska hälsan

Effekterna av den senaste tidens många kriser på den psykiska hälsan

| 4.1 | Enligt uppgifter levde över 84 miljoner människor (eller var sjätte person) i EU med psykisk ohälsa före covid-19 – en siffra som säkerligen har ökat sedan dess. (12) Av befolkningen i arbetsför ålder hade omkring 5 % stora behov på grund av psykisk ohälsa och ytterligare 15 % hade medelstora psykiska hälsobehov som begränsade deras sysselsättningsmöjligheter, produktivitet och lön. Psykisk ohälsa och beteendesymtom ligger årligen bakom omkring 4 % av dödsfallen i Europa och är den näst vanligaste dödsorsaken bland ungdomar. |
| --- | --- |

4.1

Enligt uppgifter levde över 84 miljoner människor (eller var sjätte person) i EU med psykisk ohälsa före covid-19 – en siffra som säkerligen har ökat sedan dess. (12

| 4.2 | Den psykiska hälsan har allmänt sett fortsatt att försämras sedan covid-19-pandemin bröt ut, men effekterna är särskilt påtagliga bland ungdomar, äldre, personer som har förlorat en närstående på grund av covid-19 och andra utsatta grupper. Social isolering och samhällsstress har en negativ inverkan på människors psykiska hälsa och välbefinnande. Människor med underliggande hälsoproblem löper risk för försämrad fysisk och psykisk hälsa. I motsättning till den ökade efterfrågan på psykisk hälso- och sjukvård stördes tillgången till hälso- och sjukvård avsevärt i samband med pandemin, åtminstone under den första fasen. Den ökade efterfrågan på psykisk hälso- och sjukvård belyser den allt större betydelsen av telemedicin och digitala lösningar för förebyggande, diagnos, behandling och övervakning av psykisk ohälsa. |
| --- | --- |

4.2

Den psykiska hälsan har allmänt sett fortsatt att försämras sedan covid-19-pandemin bröt ut, men effekterna är särskilt påtagliga bland ungdomar, äldre, personer som har förlorat en närstående på grund av covid-19 och andra utsatta grupper. Social isolering och samhällsstress har en negativ inverkan på människors psykiska hälsa och välbefinnande. Människor med underliggande hälsoproblem löper risk för försämrad fysisk och psykisk hälsa. I motsättning till den ökade efterfrågan på psykisk hälso- och sjukvård stördes tillgången till hälso- och sjukvård avsevärt i samband med pandemin, åtminstone under den första fasen. Den ökade efterfrågan på psykisk hälso- och sjukvård belyser den allt större betydelsen av telemedicin och digitala lösningar för förebyggande, diagnos, behandling och övervakning av psykisk ohälsa.

| 4.3 | Stressfaktorer i samband med covid-19-pandemin inbegriper risken för att smittas av viruset och för att sprida det till andra människor, rädslan för pandemins långsiktiga konsekvenser (även de ekonomiska), symtom på andra sjukdomar (särskilt luftvägssjukdomar) som felaktigt tolkats som symtom på covid-19, stängningen av skolor och förskolor (som ökat stressen bland föräldrar och vårdnadshavare), känslan av ilska och missnöje gentemot myndigheter och sjukvårdspersonal samt misstro mot information från regeringen och andra offentliga organ. |
| --- | --- |

4.3

Stressfaktorer i samband med covid-19-pandemin inbegriper risken för att smittas av viruset och för att sprida det till andra människor, rädslan för pandemins långsiktiga konsekvenser (även de ekonomiska), symtom på andra sjukdomar (särskilt luftvägssjukdomar) som felaktigt tolkats som symtom på covid-19, stängningen av skolor och förskolor (som ökat stressen bland föräldrar och vårdnadshavare), känslan av ilska och missnöje gentemot myndigheter och sjukvårdspersonal samt misstro mot information från regeringen och andra offentliga organ.

| 4.4 | Därtill har hälso- och sjukvårdspersonal i första ledet (såsom sjuksköterskor, läkare, ambulansförare, laboratorietekniker och sjukvårdare) upplevt ytterligare stressfaktorer under pandemin, såsom stigmatisering av arbetet med riskpatienter, otillräcklig personlig skyddsutrustning och brist på utrustning för vård av svårt sjuka patienter, behov av ständig försiktighet, ökad arbetstid, ökat antal patienter, behov av ständig kompetenshöjning och fortbildning, ändrade protokoll för diagnostisering och behandling av patienter med covid-19, minskat socialt stöd, otillräcklig personlig kapacitet till egenvård, otillräcklig medicinsk information om de långsiktiga effekterna av infektionen samt rädsla för att smitta familj och vänner. |
| --- | --- |

4.4

Därtill har hälso- och sjukvårdspersonal i första ledet (såsom sjuksköterskor, läkare, ambulansförare, laboratorietekniker och sjukvårdare) upplevt ytterligare stressfaktorer under pandemin, såsom stigmatisering av arbetet med riskpatienter, otillräcklig personlig skyddsutrustning och brist på utrustning för vård av svårt sjuka patienter, behov av ständig försiktighet, ökad arbetstid, ökat antal patienter, behov av ständig kompetenshöjning och fortbildning, ändrade protokoll för diagnostisering och behandling av patienter med covid-19, minskat socialt stöd, otillräcklig personlig kapacitet till egenvård, otillräcklig medicinsk information om de långsiktiga effekterna av infektionen samt rädsla för att smitta familj och vänner.

| 4.5 | På senare tid har Rysslands angrepp mot Ukraina och dess konsekvenser för försörjningsmöjligheterna och osäkerheten kring framtiden orsakat nya chocker med långsiktiga effekter på den psykiska hälsan. Personer från länder utanför EU, såsom de som flyr från Ukraina, kan ställas inför särskilda utmaningar när det gäller den psykiska hälsan på grund av traumatiska upplevelser i sitt hemland eller flykten till EU. Samtidigt skapar kriget spridningseffekter, och EU:s befolkning belastas socioekonomiskt, vilket innebär ytterligare långsiktiga risker för den psykiska hälsan i hela EU. |
| --- | --- |

4.5

På senare tid har Rysslands angrepp mot Ukraina och dess konsekvenser för försörjningsmöjligheterna och osäkerheten kring framtiden orsakat nya chocker med långsiktiga effekter på den psykiska hälsan. Personer från länder utanför EU, såsom de som flyr från Ukraina, kan ställas inför särskilda utmaningar när det gäller den psykiska hälsan på grund av traumatiska upplevelser i sitt hemland eller flykten till EU. Samtidigt skapar kriget spridningseffekter, och EU:s befolkning belastas socioekonomiskt, vilket innebär ytterligare långsiktiga risker för den psykiska hälsan i hela EU.

5.   Utsatta grupper

Utsatta grupper

| 5.1 | Barn och ungdomar. Tidiga interventioner för att främja barns psykiska hälsa bör vara en integrerad del av den allmänna hälso- och sjukvården för barn och deras föräldrar och vårdnadshavare. Dessa tar sin börjar under graviditeten och fortsätter med stöd för ansvarsfullt föräldraskap och rådgivning kring barns tidiga utveckling. I utbildningssystemen bör fokus sättas på information och medvetandehöjande åtgärder, förebyggande av och screening för att upptäcka våld – både fysiskt våld och nätvåld, alkohol-, tobaks- och narkotikamissbruk osv. När sociala medier används alltför mycket äventyrar de den psykiska hälsan, men de erbjuder också möjligheter i fråga om behandling av psykisk ohälsa. Skolstress och skolresultat kan också ha en negativ inverkan på den psykiska hälsan. |
| --- | --- |

5.1

Barn och ungdomar.

| 5.1.1 | Program för att främja psykiskt välbefinnande bör införas i skolorna, och kunskapen om psykisk hälsa bör förbättras. Effektiva vägar till hälso- och sjukvården bör utformas för att hjälpa barn från tidig ålder att känna igen sina och andras känslor och hantera svåra känslor och situationer genom att välja effektiva hanteringsstrategier. Onlineplattformar för främjande av psykisk hälsa vid utbildningsinstitutioner och interaktiva åldersanpassade webbplatser för ungdomar är en nödvändighet. |
| --- | --- |

5.1.1

Program för att främja psykiskt välbefinnande bör införas i skolorna, och kunskapen om psykisk hälsa bör förbättras. Effektiva vägar till hälso- och sjukvården bör utformas för att hjälpa barn från tidig ålder att känna igen sina och andras känslor och hantera svåra känslor och situationer genom att välja effektiva hanteringsstrategier. Onlineplattformar för främjande av psykisk hälsa vid utbildningsinstitutioner och interaktiva åldersanpassade webbplatser för ungdomar är en nödvändighet.

| 5.1.2 | Skyddet av barns psykiska hälsa kräver inte bara medicinska åtgärder för att säkerställa att det inte finns några kliniska symtom, utan också riktade insatser för en god livskvalitet och fullständig social anpassning. Det behövs en samarbetsbaserad strategi (som sammanför utbildningssektorn, hälso- och sjukvården och den sociala sektorn) i skolorna för att främja psykisk hälsa, hantera trauman samt förebygga och ta itu med psykisk ohälsa, användning och missbruk av substanser, självmord, ungdomsvåld och olika former av mobbning. |
| --- | --- |

5.1.2

Skyddet av barns psykiska hälsa kräver inte bara medicinska åtgärder för att säkerställa att det inte finns några kliniska symtom, utan också riktade insatser för en god livskvalitet och fullständig social anpassning. Det behövs en samarbetsbaserad strategi (som sammanför utbildningssektorn, hälso- och sjukvården och den sociala sektorn) i skolorna för att främja psykisk hälsa, hantera trauman samt förebygga och ta itu med psykisk ohälsa, användning och missbruk av substanser, självmord, ungdomsvåld och olika former av mobbning.

| 5.2 | Äldre personer. Den genomsnittliga förväntade livslängden i medlemsstaterna ökar ständigt, vilket gör att frågan om ålderdom har fått större betydelse. Åldrande innebär ofta livsförändringar (inklusive psykosensoriska förändringar) och nya behov som rör den psykiska hälsan. Psykomotoriska och sensoriska hämningar och gradvis försämring av perceptionsskärpan samt svårigheter med att anpassa sig till den föränderliga miljön leder till ångest och depression. Neurologiska störningar som rör hjärnbarken, en kombination av åldersrelaterade förändringar i hjärnan, tillsammans med genetiska, miljömässiga och livsstilsrelaterade faktorer, påverkar också den psykiska hälsan. Samtidigt som behovet av ny kompetens för att hantera alltmer komplexa hushållsapparater blir allt större minskar förmågan att lära sig och förvärva nya färdigheter när vi blir äldre, vilket kan orsaka stress i vardagen. Vidare är vissa livsförändringar, svårigheter och förluster samt isolering också påfrestande för den psykiska hälsan hos äldre. För att alla dessa utmaningar ska kunna hanteras är det nödvändigt att utveckla standarder för strukturerad vård som går längre än den institutionella nivån och tillgodoser äldres personliga behov. Att utveckla personcentrerade vård- och omsorgsprogram i samhället är avgörande för att inte begränsa tjänsterna till institutioner såsom äldreboenden eller hospis. Mer måste göras för att aktivt söka upp människor som behöver stöd, särskilt i krissituationer eller efter en traumatisk händelse |
| --- | --- |

5.2

Äldre personer.

| 5.3 | Jämställdhetsperspektiv. Obalans mellan könen kopplad till psykisk hälsa är också ett problem. Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) visade i sitt jämställdhetsindex för 2022 (13) att kvinnor uppgav lägre nivåer av psykiskt välbefinnande än män under pandemins samtliga tre vågor. Våldet i hemmet ökade också avsevärt under pandemin – den så kallade skuggpandemin. Kvinnor löper dessutom dubbelt så stor risk som män att drabbas av postcovid med neurologiska symtom och högre nivåer av depression och ångest. (14) I den europeiska strategin för vård och omsorg (15) behandlas också i synnerhet kvinnors behov vad gäller balansen mellan arbete och privatliv (16). |
| --- | --- |

5.3

Jämställdhetsperspektiv.

13

14

15

16

| 5.3.1 | Det bör göras en könsspecifik konsekvensbedömning beträffande all politik för psykisk hälsa på EU-nivå och nationell nivå för att säkerställa jämställdhetsintegrering. Det finns biologiska skillnader, men psykologiska och sociala faktorer spelar också en viktig roll. Även om man redan vet en hel del om prevalensskillnader är det ofta oklart hur förebyggande, risker, diagnos och behandling påverkas. Därför behövs mer forskning. Ett viktigt exempel är tendensen att den psykiska hälsan bland tonårsflickor försämras mycket mer markant jämfört med bland pojkar, och pressen på flickor är i dag tre gånger större än för 20 år sedan. |
| --- | --- |

5.3.1

Det bör göras en könsspecifik konsekvensbedömning beträffande all politik för psykisk hälsa på EU-nivå och nationell nivå för att säkerställa jämställdhetsintegrering. Det finns biologiska skillnader, men psykologiska och sociala faktorer spelar också en viktig roll. Även om man redan vet en hel del om prevalensskillnader är det ofta oklart hur förebyggande, risker, diagnos och behandling påverkas. Därför behövs mer forskning. Ett viktigt exempel är tendensen att den psykiska hälsan bland tonårsflickor försämras mycket mer markant jämfört med bland pojkar, och pressen på flickor är i dag tre gånger större än för 20 år sedan.

| 5.3.2 | Det finns ett akut behov av genusanpassat stöd och behandling för psykisk hälsa. Det är mycket under en kvinnas liv som kan ge upphov till psykisk ohälsa. Det kan handla om till exempel premenstruellt dysforiskt syndrom (PMDS), den psykiska, fysiska, psykiatriska och farmakokinetiska effekten av klimakteriet eller orala preventivmedel, bristen på läkemedelsbehandling för gravida och ammande kvinnor, bristen på skräddarsydd psykisk vård, hälso- och sjukvård och behandling efter våld i hemmet och/eller sexuellt våld, tidigt äktenskap och (tidig) exponering för (våldsam) pornografi samt människohandel. Allt detta kan försämra den psykiska hälsan och det psykiska välbefinnandet. |
| --- | --- |

5.3.2

Det finns ett akut behov av genusanpassat stöd och behandling för psykisk hälsa. Det är mycket under en kvinnas liv som kan ge upphov till psykisk ohälsa. Det kan handla om till exempel premenstruellt dysforiskt syndrom (PMDS), den psykiska, fysiska, psykiatriska och farmakokinetiska effekten av klimakteriet eller orala preventivmedel, bristen på läkemedelsbehandling för gravida och ammande kvinnor, bristen på skräddarsydd psykisk vård, hälso- och sjukvård och behandling efter våld i hemmet och/eller sexuellt våld, tidigt äktenskap och (tidig) exponering för (våldsam) pornografi samt människohandel. Allt detta kan försämra den psykiska hälsan och det psykiska välbefinnandet.

| 5.4 | Personer med beroenden. Särskild tonvikt bör läggas på psykisk ohälsa i samband med alkoholberoende och/eller beroende av olaglig narkotika. Riskerna i samband med alkoholkonsumtion är särskilt viktiga på grund av deras utbreddhet. Förstadiet till alkoholism är alltför hög och skadlig alkoholkonsumtion, som börjar med förevändningen att dämpa stress och ofta leder till ett beroende. Dessvärre visar Europeiska skolundersökningsprojektet för alkohol och narkotika att denna riskfyllda alkoholkonsumtion även förekommer hos den yngre generationen. Användningen av olaglig narkotika har under de senaste årtiondena också blivit ett allvarligt folkhälsoproblem, med en särskilt tydlig generationsaspekt. |
| --- | --- |

5.4

Personer med beroenden.

| 5.5 | Personer med intellektuella och psykosociala funktionsnedsättningar. Personer med stora behov av psykisk hälso- och sjukvård behöver en tillgänglig personcentrerad och rättighetsbaserad kedja av tjänster för psykisk hälsa av god kvalitet i samhället. Under covid-19-pandemin var personer med funktionsnedsättning som bodde på institutioner avskärmade från resten av samhället, och det rapporterades att intagna övermedicinerades, gavs lugnande eller stängdes in och att det även förekom självskada. (17) Under covid-19-pandemin var dödligheten högre bland personer med intellektuella funktionsnedsättningar, bland vilka sannolikheten att få intensivvård också är mindre. (18) Att sörja för individanpassade personcentrerade vård- och stödtjänster i krissituationer är betydligt svårare vid stora institutioner, vilket innebär att risken för ojämlikhet i vård och behandling är stor för personer med intellektuella och psykosociala funktionsnedsättningar. (19) Därför måste segregering undanröjas och avinstitutionalisering stå i centrum för socialpolitiken så att personer med funktionsnedsättning kan åtnjuta sin rätt att leva i samhället. |
| --- | --- |

5.5

Personer med intellektuella och psykosociala funktionsnedsättningar.

17

18

19

5.6   Alltför stor exponering för stress – t.ex. i samband med pandemier, naturkatastrofer och konflikter

Alltför stor exponering för stress – t.ex. i samband med pandemier, naturkatastrofer och konflikter

| 5.6.1 | Covid-19-pandemin och därefter postcovid har förstärkt många riskfaktorer som påverkar enskilda personer, vilket har lett till dålig psykisk hälsa och försvagat många skyddsmekanismer, vilket i sin tur har lett till att ångest och depression blivit vanligare än någonsin. I några medlemsstater har prevalensen fördubblats. (20) Tendensen var att den psykiska hälsan var som sämst i samband med pandemins toppar och depressionssymtomen som mest förekommande då stränga åtgärder vidtogs för att begränsa smittspridningen. |
| --- | --- |

5.6.1

Covid-19-pandemin och därefter postcovid har förstärkt många riskfaktorer som påverkar enskilda personer, vilket har lett till dålig psykisk hälsa och försvagat många skyddsmekanismer, vilket i sin tur har lett till att ångest och depression blivit vanligare än någonsin. I några medlemsstater har prevalensen fördubblats. (20

| 5.6.2 | Covid-19-pandemin belyste möjligheterna till ett positivt samspel mellan säkra och hälsosamma arbetsförhållanden och folkhälsa. (21) Den visade också att vissa yrken är utsatta för psykosociala faktorer som kan öka exponeringen för stress (22) och få negativa effekter. Exempelvis riskerar utbrändhet bland personal och demografiska förändringar att leda till en varaktig minskning av arbetskraften inom den europeiska hälso- och sjukvården. (23) Inom vissa yrken är arbetstagarna mer utsatta än inom andra för otrygghet (24) och risken för fysiska trakasserier, t.ex. inom hälso- och sjukvård och utbildning (14,6 %), transport och kommunikation (9,8 %), besöksnäring (9,3 %) samt detaljhandel (9,2 %). Det rapporteras också om sexuella trakasserier inom dessa sektorer: besöksnäring (3,9 %), hälso- och sjukvård och utbildning (2,7 %) samt transport och kommunikation (2,6 %). (25) Sådana stressfyllda händelser kan orsaka psykiska besvär och tillstånd och måste förebyggas. |
| --- | --- |

5.6.2

Covid-19-pandemin belyste möjligheterna till ett positivt samspel mellan säkra och hälsosamma arbetsförhållanden och folkhälsa. (21

22

23

24

25

| 5.6.3 | Människor som har upplevt den farliga miljö som uppstår i och med okontrollerbara naturkatastrofer, såsom jordbävningar, orkaner, bränder och översvämningar, offer för människohandel samt personer som söker internationellt skydd. Reaktionerna efter en potentiell traumatisk händelse kan ta olika former (26), bland annat följande:






  — | Stress: går över nästan på en gång. |
| --- | --- | --- |

5.6.3

Människor som har upplevt den farliga miljö som uppstår i och med okontrollerbara naturkatastrofer

26

—

Stress: går över nästan på en gång.

| — | Akut stress: uppmärksamhetsförmågan minskar, medvetandet blir suddigt och tillfällig minnesförlust, desorientering, skälvningar, aggressivitet och ångest förekommer, vilket kan pågå från flera timmar till fyra veckor. |
| --- | --- |

—

Akut stress: uppmärksamhetsförmågan minskar, medvetandet blir suddigt och tillfällig minnesförlust, desorientering, skälvningar, aggressivitet och ångest förekommer, vilket kan pågå från flera timmar till fyra veckor.

| — | Posttraumatiskt stressyndrom: samma symtom som ovan uppstår upp till en månad efter händelsen (t.ex. en jordbävning). |
| --- | --- |

—

Posttraumatiskt stressyndrom: samma symtom som ovan uppstår upp till en månad efter händelsen (t.ex. en jordbävning).

6.   Exempel på god praxis

Exempel på god praxis

| 6.1 | Under pandemin vidtog många medlemsstater åtgärder för att öka stödet för psykisk hälsa. De flesta tog fram ny information om psykisk hälsa och/eller upprättade stödlinjer som gav råd om verktyg för att hantera covid-19-krisen, och många länder ökade också insatserna för förebyggande och främjande samt tillgången till tjänster för psykisk hälsa och finansieringen av dessa. (27) Nedan följer några exempel:






  — | Cypern – de epidemiologiska kommittéernas ansvarsområde utökades från att ta itu med riskerna för den fysiska hälsan till att även omfatta frågor om psykisk hälsa i specialiserade underkommittéer. (28) |
| --- | --- | --- |

6.1

Under pandemin vidtog många medlemsstater åtgärder för att öka stödet för psykisk hälsa. De flesta tog fram ny information om psykisk hälsa och/eller upprättade stödlinjer som gav råd om verktyg för att hantera covid-19-krisen, och många länder ökade också insatserna för förebyggande och främjande samt tillgången till tjänster för psykisk hälsa och finansieringen av dessa. (27

—

Cypern – de epidemiologiska kommittéernas ansvarsområde utökades från att ta itu med riskerna för den fysiska hälsan till att även omfatta frågor om psykisk hälsa i specialiserade underkommittéer. (28)

28

| — | Finland – i ett land med långa avstånd och en mycket utbredd användning av digital teknik kan digitala verktyg ge enklare, kostnadseffektiv tillgång till psykisk hälso- och sjukvård (förebyggande, diagnos, behandling och övervakning) med färre hinder. Psykporten.fi är till exempel en onlinetjänst som tillhandahåller information och tjänster gällande psykisk hälsa för medborgare, socialarbetare och hälso- och sjukvårdspersonal i Finland. Särskilt i områden som saknar fysiska inrättningar för psykisk hälso- och sjukvård och bland utsatta grupper såsom ungdomar som aktivt använder digitala verktyg och enheter eller personer med fysiska funktionsnedsättningar kan man med digitala lösningar få fler att dra nytta av psykisk hälso- och sjukvård och förebygga psykisk ohälsa. |
| --- | --- |

—

Finland – i ett land med långa avstånd och en mycket utbredd användning av digital teknik kan digitala verktyg ge enklare, kostnadseffektiv tillgång till psykisk hälso- och sjukvård (förebyggande, diagnos, behandling och övervakning) med färre hinder. Psykporten.fi är till exempel en onlinetjänst som tillhandahåller information och tjänster gällande psykisk hälsa för medborgare, socialarbetare och hälso- och sjukvårdspersonal i Finland. Särskilt i områden som saknar fysiska inrättningar för psykisk hälso- och sjukvård och bland utsatta grupper såsom ungdomar som aktivt använder digitala verktyg och enheter eller personer med fysiska funktionsnedsättningar kan man med digitala lösningar få fler att dra nytta av psykisk hälso- och sjukvård och förebygga psykisk ohälsa.

| — | Portugal – gratis telefonlinje för psykologiskt stöd, tillgänglig dygnet runt. |
| --- | --- |

—

Portugal – gratis telefonlinje för psykologiskt stöd, tillgänglig dygnet runt.

| — | Frankrike – kostnadsfria konsultationer med en psykolog eller psykiatriker infördes för studenter. |
| --- | --- |

—

Frankrike – kostnadsfria konsultationer med en psykolog eller psykiatriker infördes för studenter.

| — | Irland – man tillhandahöll ytterligare finansiering på 50 miljoner euro under 2021 för att skapa nya tjänster för psykisk hälsa som svar på krisen samt ytterligare stöd för redan befintliga behov i fråga om psykisk hälsa. |
| --- | --- |

—

Irland – man tillhandahöll ytterligare finansiering på 50 miljoner euro under 2021 för att skapa nya tjänster för psykisk hälsa som svar på krisen samt ytterligare stöd för redan befintliga behov i fråga om psykisk hälsa.

| — | Lettland – finansieringen ökades för personal inom psykisk hälsa och husläkare som tillhandahåller stöd för psykisk hälsa. |
| --- | --- |

—

Lettland – finansieringen ökades för personal inom psykisk hälsa och husläkare som tillhandahåller stöd för psykisk hälsa.

| — | Litauen – en nationell plattform för psykisk hälsa upprättades, med information om hur man upprätthåller psykisk hälsa samt stödresurser. |
| --- | --- |

—

Litauen – en nationell plattform för psykisk hälsa upprättades, med information om hur man upprätthåller psykisk hälsa samt stödresurser.

| — | Tjeckien – de flesta obligatoriska sjukförsäkringskassorna har infört partiell ersättning för psykoterapi som är tillgänglig för alla förmånstagare. |
| --- | --- |

—

Tjeckien – de flesta obligatoriska sjukförsäkringskassorna har infört partiell ersättning för psykoterapi som är tillgänglig för alla förmånstagare.

| 6.2 | Andra medlemsstater har också infört nationella strategier för att ta itu med utmaningarna i fråga om psykisk hälsa. Spanien ägnade till exempel ett helt kapitel i sin nationella strategi för 2022–2026 åt utmaningar beträffande psykisk hälsa till följd av covid-19-pandemin, och införde en uppsättning riktlinjer för hur sådana utmaningar ska hanteras under och efter krisen. I Litauen utarbetades 2020 en handlingsplan som svar på covid-19 för att stärka tillhandahållandet av psykisk hälso- och sjukvård och mildra de potentiella negativa konsekvenserna av pandemin. (29) Den litauiska handlingsplanen innehåller också en rad åtgärder för att utöka och anpassa befintliga tjänster och införa nya tjänster såsom lokala psykologiska krisgrupper, tillgång till psykologiskt lågtröskelstöd på kommunal nivå och mer tillgängliga tjänster för att främja psykisk hälsa. |
| --- | --- |

6.2

Andra medlemsstater har också infört nationella strategier för att ta itu med utmaningarna i fråga om psykisk hälsa. Spanien ägnade till exempel ett helt kapitel i sin nationella strategi för 2022–2026 åt utmaningar beträffande psykisk hälsa till följd av covid-19-pandemin, och införde en uppsättning riktlinjer för hur sådana utmaningar ska hanteras under och efter krisen. I Litauen utarbetades 2020 en handlingsplan som svar på covid-19 för att stärka tillhandahållandet av psykisk hälso- och sjukvård och mildra de potentiella negativa konsekvenserna av pandemin. (29

| 6.3 | Psykoterapi, psykologisk rådgivning och olika former av samtals- och gruppterapi är evidensbaserade behandlingar som måste tillhandahållas i större utsträckning för att bli prismässigt överkomliga och tillgängliga för människor som behöver dem, så att det skapas en balans i förhållande till de gängse traditionella behandlingsmetoderna. |
| --- | --- |

6.3

Psykoterapi, psykologisk rådgivning och olika former av samtals- och gruppterapi är evidensbaserade behandlingar som måste tillhandahållas i större utsträckning för att bli prismässigt överkomliga och tillgängliga för människor som behöver dem, så att det skapas en balans i förhållande till de gängse traditionella behandlingsmetoderna.

| 6.4 | Ännu vet vi inte vilka effekter pandemin kommer att ha på behovet av psykisk hälso- och sjukvård på medellång till lång sikt. Det finns vissa tecken på att den psykiska hälsan och det psykiska välbefinnandet har förbättrats under de första månaderna av 2022, men det finns fortfarande mycket som pekar på psykisk ohälsa. De begränsade tillgängliga nationella uppgifterna visar i större utsträckning än före pandemin på tecken på depression och ångest bland vuxna. (30) |
| --- | --- |

6.4

Ännu vet vi inte vilka effekter pandemin kommer att ha på behovet av psykisk hälso- och sjukvård på medellång till lång sikt. Det finns vissa tecken på att den psykiska hälsan och det psykiska välbefinnandet har förbättrats under de första månaderna av 2022, men det finns fortfarande mycket som pekar på psykisk ohälsa. De begränsade tillgängliga nationella uppgifterna visar i större utsträckning än före pandemin på tecken på depression och ångest bland vuxna. (30

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  C. Winslow (1923) definierade hälsofrämjande som en organiserad insats från samhällets sida för att utbilda individen i frågor om personlig hälsa och utveckla ett socialt system som ger alla människor en levnadsstandard som är tillräcklig för att upprätthålla och förbättra deras hälsa.

1

(2)  COM(2023) 298 final.

2

(3)  Särskilda aspekter av otrygga anställningar och psykisk hälsa behandlas ingående i Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Otrygga anställningar och psykisk hälsa (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet) (EUT C 228, 29.6.2023, s. 28).

3

(4)  
  ”WHO QualityRights Tool Kit – Assessing and improving quality and human rights in mental health and social care facilities”, Världshälsoorganisationen, Genève, 2012.

4

(5)  https://www.cultureforhealth.eu/knowledge/.

5

(6)  Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2020 om EU:s folkhälsostrategi efter covid-19 (2020/2691(RSP)) (EUT C 371, 15.9.2021, s. 102), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0205_SV.html.

6

(7)  Rädslan för att inte ha tillgång till en mobiltelefon eller någon annan enhet. Det handlar också om beroende av sociala medier och internet.

7

(8)  https://eventi.ambrosetti.eu/headway/wp-content/uploads/sites/225/2022/09/220927_Headway_Mental-Health-Index-2.0_Report-1.pdf.

8

(9)  https://eventi.ambrosetti.eu/headway/wp-content/uploads/sites/225/2022/09/220927_Headway_Mental-Health-Index-2.0_Report-1.pdf, s. 60.

9

(10)  Uppgifter från FN.

10

(11)  https://www.angelinipharma.com/media/press-releases/new-headway-report-highlights-environmental-determinants-of-mental-health/.

11

(12)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-12/2022_healthatglance_rep_en_0.pdf.

12

(13)  Läs rapporten via https://eige.europa.eu/sites/default/files/documents/gender_equality_index_2022_corr.pdf. Se även https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2021-report/women-report-poorer-mental-well-being-men.

13

(14)  https://timesofindia.indiatimes.com/life-style/health-fitness/health-news/females-twice-more-likely-to-suffer-from-long-covid-who-releases-alarming-data-on-sufferers-and-symptoms/photostory/94194227.cms?picid=94194317.

14

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/ip_22_5169.

15

(16)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sv&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10382#navItem-relatedDocuments.

16

(17)  Brennan, C.S., ”Disability rights during the pandemic: A global report on findings of the COVID-19 Disability Rights Monitor”, 2020, COVID-19 Disability Rights Monitor.

17

(18)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/disability-and-health.

18

(19)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/333964/WHO-EURO-2020-40745-54930-eng.pdf.

19

(20)  
  ”Health at a Glance: Europe 2022” © OECD/Europeiska unionen, 2022.

20

(21)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52021DC0323.

21

(22)  https://osha.europa.eu/sv/themes/health-and-social-care-sector-osh.

22

(23)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Strategi för vårdpersonal samt vård och omsorg för Europas framtid (yttrande på eget initiativ) (EUT C 486, 21.12.2022, s. 37).

23

(24)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Otrygga anställningar och psykisk hälsa (förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet) (EUT C 228, 29.6.2023, s. 28).

24

(25)  https://osha.europa.eu/sv/themes/health-and-social-care-sector-osh.

25

(26)  Flore Gil Bernal, iberoamerikanska universitetet i Mexiko, www.fearof.net.

26

(27)  Office for National Statistics (2021), ”Coronavirus and depression in adults”, Storbritannien, juli–augusti 2021.

27

(28)  
  ”Long Covid Syndrome”, https://www.oeb.org.cy/egcheiridia-long-covid-cyprus.

28

(29)  Wijker, Sillitti och Hewlett (2022), ”The provision of community-based mental health care in Lithuania”, https://doi.org/10.1787/18de24d5-en.

29

(30)  Sciensano, 2022; Santé publique France, 2022.

30

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/108 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/108

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Åtgärder för att minska barnfetma

(förberedande yttrande på begäran av det spanska rådsordförandeskapet)

(2023/C 349/17)

| Föredragande: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Isabel CAÑO AGUILAR |

Föredragande:

Josep PUXEU ROCAMORA

Josep PUXEU ROCAMORA

Medföredragande:

Isabel CAÑO AGUILAR

Isabel CAÑO AGUILAR

| Remiss | Skrivelse från det spanska rådsordförandeskapet, 8.12.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 1.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 13.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 197/0/0 |

Remiss

Skrivelse från det spanska rådsordförandeskapet, 8.12.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

1.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

197/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Hälsa är en grundläggande rättighet. Dessutom är det så att barn, enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, har rätt att få växa upp lyckliga och friska, och nå sin fulla potential. |
| --- | --- |

1.1

Hälsa är en grundläggande rättighet. Dessutom är det så att barn, enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, har rätt att få växa upp lyckliga och friska, och nå sin fulla potential.

| 1.2 | För närvarande är övervikt och barnfetma fortfarande en av de största folkhälsoutmaningarna i EU-länderna, och de många olika faktorer som bidrar därtill är miljörelaterade, sociala och ekonomiska. Barnfetma är förknippad med problem med fysisk, psykisk och social hälsa under barndomen och i vuxenlivet. |
| --- | --- |

1.2

För närvarande är övervikt och barnfetma fortfarande en av de största folkhälsoutmaningarna i EU-länderna, och de många olika faktorer som bidrar därtill är miljörelaterade, sociala och ekonomiska. Barnfetma är förknippad med problem med fysisk, psykisk och social hälsa under barndomen och i vuxenlivet.

| 1.3 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) betonar att socioekonomiska ojämlikheter i barndomen måste minska, eftersom de står i direkt samband med övervikt bland barn. I vissa fall är procentandelen barn och ungdomar med fetma den dubbla i låginkomsthushåll. |
| --- | --- |

1.3

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) betonar att socioekonomiska ojämlikheter i barndomen måste minska, eftersom de står i direkt samband med övervikt bland barn. I vissa fall är procentandelen barn och ungdomar med fetma den dubbla i låginkomsthushåll.

| 1.4 | EESK noterar att det finns vitt skilda strategier för att hantera barnfetma i de enskilda medlemsstaterna (avseende olika aspekter såsom kommunikation, märkning av näringsinnehåll, främjande av fysisk aktivitet och hållbara kostvanor, men även vad gäller mer innovativa aspekter såsom sund skärmanvändning eller främjande av känslomässig hälsa) och uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att inta en mer proaktiv roll på området och se till att komma vidare med ytterligare standardisering och en ändamålsenligare ram. |
| --- | --- |

1.4

EESK noterar att det finns vitt skilda strategier för att hantera barnfetma i de enskilda medlemsstaterna (avseende olika aspekter såsom kommunikation, märkning av näringsinnehåll, främjande av fysisk aktivitet och hållbara kostvanor, men även vad gäller mer innovativa aspekter såsom sund skärmanvändning eller främjande av känslomässig hälsa) och uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att inta en mer proaktiv roll på området och se till att komma vidare med ytterligare standardisering och en ändamålsenligare ram.

| 1.5 | EESK noterar med oro att de flesta nationella begränsningarna av marknadsföring och reklam för livsmedel och alkoholfria drycker riktade till barn är alltför svaga och att befintliga frivilliga strategier är otillräckliga för att skydda barn och ungdomar. Kommittén anser att WHO:s modell för näringsprofilering skulle kunna användas som grund för att begränsa reklam för produkter med hög halt av socker, fett och salt. Det är viktigt att dra lärdom av lyckade åtgärder och god praxis som visar på olika politiska åtgärders effektivitet i länderna, inklusive lagstiftning, när det gäller att begränsa barns exponering för audiovisuella kommersiella budskap avseende livsmedel och drycker med hög halt av salt, socker, fett, mättat fett eller transfetter, samtidigt som man respekterar sändningstiderna för barn och säkerställer att all reklam följer principen om god marknadsföringssed. Man bör ha i åtanke att WHO förespråkar en begränsning av alla relevanta former av livsmedelsreklam riktad till barn. |
| --- | --- |

1.5

EESK noterar med oro att de flesta nationella begränsningarna av marknadsföring och reklam för livsmedel och alkoholfria drycker riktade till barn är alltför svaga och att befintliga frivilliga strategier är otillräckliga för att skydda barn och ungdomar. Kommittén anser att WHO:s modell för näringsprofilering skulle kunna användas som grund för att begränsa reklam för produkter med hög halt av socker, fett och salt. Det är viktigt att dra lärdom av lyckade åtgärder och god praxis som visar på olika politiska åtgärders effektivitet i länderna, inklusive lagstiftning, när det gäller att begränsa barns exponering för audiovisuella kommersiella budskap avseende livsmedel och drycker med hög halt av salt, socker, fett, mättat fett eller transfetter, samtidigt som man respekterar sändningstiderna för barn och säkerställer att all reklam följer principen om god marknadsföringssed. Man bör ha i åtanke att WHO förespråkar en begränsning av alla relevanta former av livsmedelsreklam riktad till barn.

| 1.6 | EESK efterlyser även en förnyelse av EU:s handlingsplan mot barnfetma 2014–2020, med beaktande av förslagen i detta yttrande. |
| --- | --- |

1.6

EESK efterlyser även en förnyelse av EU:s handlingsplan mot barnfetma 2014–2020, med beaktande av förslagen i detta yttrande.

| 1.7 | För att uppnå dessa mål anser EESK det vara avgörande att institutionerna främjar konsumtion av den sortens livsmedel som anses utgöra ett centralt inslag i hälsosamma och hållbara kostvanor (färska och lokalt producerade frukter och grönsaker som är i säsong, baljväxter, fullkorn och animaliskt protein inklusive fisk). Till exempel kan man bland annat förstärka strategierna för att främja jordbruksprodukter från EU, genom att ta fram offentliga upphandlingar som främjar hälsosamma och hållbara kostvanor, eller använda skatteincitament (såsom momsrabatter) som ett instrument för att stödja inköp och konsumtion av sådana livsmedel. I en situation med inflation och stigande priser kan dessutom båda dessa åtgärder bidra till att många fler familjer, och i synnerhet de mest missgynnade, lättare får tillgång till näringsrika och högkvalitativa livsmedel. EESK uppmuntrar även till att man ska fortsätta på den inslagna vägen med att se över och förbättra dryckers och livsmedels sammansättning på den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

1.7

För att uppnå dessa mål anser EESK det vara avgörande att institutionerna främjar konsumtion av den sortens livsmedel som anses utgöra ett centralt inslag i hälsosamma och hållbara kostvanor (färska och lokalt producerade frukter och grönsaker som är i säsong, baljväxter, fullkorn och animaliskt protein inklusive fisk). Till exempel kan man bland annat förstärka strategierna för att främja jordbruksprodukter från EU, genom att ta fram offentliga upphandlingar som främjar hälsosamma och hållbara kostvanor, eller använda skatteincitament (såsom momsrabatter) som ett instrument för att stödja inköp och konsumtion av sådana livsmedel. I en situation med inflation och stigande priser kan dessutom båda dessa åtgärder bidra till att många fler familjer, och i synnerhet de mest missgynnade, lättare får tillgång till näringsrika och högkvalitativa livsmedel. EESK uppmuntrar även till att man ska fortsätta på den inslagna vägen med att se över och förbättra dryckers och livsmedels sammansättning på den europeiska marknaden.

| 1.8 | EESK vill att familjer rustas med enkla verktyg, så att de får tillgång till den kunskap de behöver för att förstå de många orsakerna till barnfetma och konsekvenserna av den för hälsan under barndomen och i vuxenlivet. EESK anser också att det är mycket viktigt att samhället som helhet sluter upp kring en sund användning av informations- och kommunikationsteknik och de rekommendationer som redan finns i detta avseende. Överdriven skärmtid leder till stillasittande, ökad exponering för reklam för livsmedel och drycker med hög halt av socker, fett och salt och kan äventyra barns och ungdomars mentala hälsa. |
| --- | --- |

1.8

EESK vill att familjer rustas med enkla verktyg, så att de får tillgång till den kunskap de behöver för att förstå de många orsakerna till barnfetma och konsekvenserna av den för hälsan under barndomen och i vuxenlivet. EESK anser också att det är mycket viktigt att samhället som helhet sluter upp kring en sund användning av informations- och kommunikationsteknik och de rekommendationer som redan finns i detta avseende. Överdriven skärmtid leder till stillasittande, ökad exponering för reklam för livsmedel och drycker med hög halt av socker, fett och salt och kan äventyra barns och ungdomars mentala hälsa.

| 1.9 | EESK förespråkar att man inom utbildningsmiljön bör främja fysisk aktivitet, hälsosam kost och känslomässigt välbefinnande. Skolan är en perfekt plats för att främja en hälsosam livsstil och ta itu med barnfetma på ett positivt sätt, utan att skapa social stigmatisering eller förkasta vissa sorters kroppsbyggnad. Mot bakgrund av detta anser kommittén att en av åtgärderna bör vara att se över de nuvarande läroplanerna på så vis att andelen tid för fysisk aktivitet utökas, och att satsningar bör göras på utbildning i kosthållning och matlagning. Skolbespisning är en avgörande faktor för att främja hälsosamma kostvanor bland barn och ungdomar, och det anses därför mycket viktigt att främja dess tillgänglighet i alla stadier av utbildningen och att se till att bespisningen är hälsosam, balanserad och av god kvalitet. Kommittén påminner också om att större tonvikt kan läggas på att intensifiera genomförandet av EU:s program för frukt, grönsaker och mjölkprodukter i skolan och på att främja bidrag till skolbespisning till barn i en utsatt situation. |
| --- | --- |

1.9

EESK förespråkar att man inom utbildningsmiljön bör främja fysisk aktivitet, hälsosam kost och känslomässigt välbefinnande. Skolan är en perfekt plats för att främja en hälsosam livsstil och ta itu med barnfetma på ett positivt sätt, utan att skapa social stigmatisering eller förkasta vissa sorters kroppsbyggnad. Mot bakgrund av detta anser kommittén att en av åtgärderna bör vara att se över de nuvarande läroplanerna på så vis att andelen tid för fysisk aktivitet utökas, och att satsningar bör göras på utbildning i kosthållning och matlagning. Skolbespisning är en avgörande faktor för att främja hälsosamma kostvanor bland barn och ungdomar, och det anses därför mycket viktigt att främja dess tillgänglighet i alla stadier av utbildningen och att se till att bespisningen är hälsosam, balanserad och av god kvalitet. Kommittén påminner också om att större tonvikt kan läggas på att intensifiera genomförandet av EU:s program för frukt, grönsaker och mjölkprodukter i skolan och på att främja bidrag till skolbespisning till barn i en utsatt situation.

| 1.10 | EESK uppmanar medlemsstaterna att utöka och förbättra offentliga platser och infrastruktur på ett sätt som uppmuntrar till och underlättar aktiv mobilitet, särskilt i områden runt skolor eller på vägar till skolor. Det är även nödvändigt att planera stadsområden på så vis att det finns idrottsplatser, lekplatser och grönområden som är tillgängliga, säkra och tilltalande för barn och ungdomar. |
| --- | --- |

1.10

EESK uppmanar medlemsstaterna att utöka och förbättra offentliga platser och infrastruktur på ett sätt som uppmuntrar till och underlättar aktiv mobilitet, särskilt i områden runt skolor eller på vägar till skolor. Det är även nödvändigt att planera stadsområden på så vis att det finns idrottsplatser, lekplatser och grönområden som är tillgängliga, säkra och tilltalande för barn och ungdomar.

| 1.11 | EESK föreslår att den digitala miljön ska användas som en möjliggörande faktor för livsstil, relationer och hälsosamma beteenden. Mot bakgrund av detta efterfrågar EESK återigen att visuella reklamkampanjer genomförs, med inspiration från positiva sociala reklamkampanjer riktade till barn, för att gynna hälsosammare livsmedel och kostvanor, en aktiv livsstil och sund användning av skärmar. |
| --- | --- |

1.11

EESK föreslår att den digitala miljön ska användas som en möjliggörande faktor för livsstil, relationer och hälsosamma beteenden. Mot bakgrund av detta efterfrågar EESK återigen att visuella reklamkampanjer genomförs, med inspiration från positiva sociala reklamkampanjer riktade till barn, för att gynna hälsosammare livsmedel och kostvanor, en aktiv livsstil och sund användning av skärmar.

| 1.12 | EESK påminner om rekommendationerna från sin utvärdering av EU:s skolprogram (1) och yttrandena om hälsosamma och hållbara kostvanor och från jord till bord-strategin, och uppmanar kommissionen att inkludera åtgärder för att bekämpa barnfetma i nästa rättsliga ram för hållbara livsmedelssystem, till exempel avseende märkning och offentlig upphandling. |
| --- | --- |

1.12

EESK påminner om rekommendationerna från sin utvärdering av EU:s skolprogram (1

| 1.13 | EESK är dessutom av övertygelsen, vilket kommittén har påtalat i flera yttranden, att demokratiska innovationer, såsom livsmedelspolitiska råd och främjande av deltagandebaserade strategier, bidrar till att främja livsmedelspolitikens kvalitet och legitimitet. Kommittén förespråkar inrättandet av ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd på europeisk nivå. |
| --- | --- |

1.13

EESK är dessutom av övertygelsen, vilket kommittén har påtalat i flera yttranden, att demokratiska innovationer, såsom livsmedelspolitiska råd och främjande av deltagandebaserade strategier, bidrar till att främja livsmedelspolitikens kvalitet och legitimitet. Kommittén förespråkar inrättandet av ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd på europeisk nivå.

| 1.14 | Kommittén förespråkar att man tar itu med fetma med hjälp av en övergripande strategi, som beaktar hur man kan främja sundare livsstilar, men även alla olika sociala faktorer kopplade till fetma, och rekommenderar att man främjar offentliga strategier som garanterar allmän tillgång till hälsosamma livsmedel, fysisk aktivitet och idrott, vila och psykiskt och känslomässigt välbefinnande, utan någon diskriminering. |
| --- | --- |

1.14

Kommittén förespråkar att man tar itu med fetma med hjälp av en övergripande strategi, som beaktar hur man kan främja sundare livsstilar, men även alla olika sociala faktorer kopplade till fetma, och rekommenderar att man främjar offentliga strategier som garanterar allmän tillgång till hälsosamma livsmedel, fysisk aktivitet och idrott, vila och psykiskt och känslomässigt välbefinnande, utan någon diskriminering.

2.   Hälsan i fokus för all politik

Hälsan i fokus för all politik

| 2.1 | Hälsa är en grundläggande rättighet (2) och en förutsättning för att vårt samhälle och vår ekonomi ska fungera. Barn har dessutom rätt att få växa upp lyckliga och friska, och kunna nå sin fulla potential, enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (3). EESK stöder ”One Health-modellen”, som kommissionen förespråkar som en integrerad strategi för att skapa balans och på ett hållbart sätt optimera folkhälsan. |
| --- | --- |

2.1

Hälsa är en grundläggande rättighet (2

3

| 2.2 | Det är av största vikt att ta itu med barnfetma för att uppnå målen för hållbar utveckling, i synnerhet mål 3 om att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar, och om att förbättra hälsan för alla européer i framtiden. Vetenskapliga rön pekar på att förebyggande av fetma i viktiga skeden av livet, såsom under de första levnadsåren och tonåren, sannolikt leder till de största hälsofördelarna och relaterade kostnadsminskningarna, och är mest lovande för att bryta generationsövergripande cykler av fetma och ojämlikhet avseende kostvanor. |
| --- | --- |

2.2

Det är av största vikt att ta itu med barnfetma för att uppnå målen för hållbar utveckling, i synnerhet mål 3 om att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar, och om att förbättra hälsan för alla européer i framtiden. Vetenskapliga rön pekar på att förebyggande av fetma i viktiga skeden av livet, såsom under de första levnadsåren och tonåren, sannolikt leder till de största hälsofördelarna och relaterade kostnadsminskningarna, och är mest lovande för att bryta generationsövergripande cykler av fetma och ojämlikhet avseende kostvanor.

| 2.3 | I linje med detta välkomnar EESK det kommande spanska ordförandeskapets begäran om ett förberedande yttrande från kommittén om möjliga åtgärder för att minska barnfetma. Detta knyter an till tendensen inom EU-institutionerna och medlemsstaternas regeringar att utforma och utveckla strategier i syfte att begränsa och förebygga fetma och övervikt bland barn.






  i) | I EU:s strategi för barnets rättigheter (4) erkänns att sunda kostvanor, i kombination med fysisk aktivitet, är avgörande för barns fulla fysiska och psykiska utveckling. |
| --- | --- | --- |

2.3

I linje med detta välkomnar EESK det kommande spanska ordförandeskapets begäran om ett förberedande yttrande från kommittén om möjliga åtgärder för att minska barnfetma. Detta knyter an till tendensen inom EU-institutionerna och medlemsstaternas regeringar att utforma och utveckla strategier i syfte att begränsa och förebygga fetma och övervikt bland barn.

i)

I EU:s strategi för barnets rättigheter (4) erkänns att sunda kostvanor, i kombination med fysisk aktivitet, är avgörande för barns fulla fysiska och psykiska utveckling.

4

| ii) | Inom ramen för initiativet om en europeisk barngaranti, som syftar till att bidra till att sätta barns och ungdomars rättigheter i centrum för EU:s politik, är barnfetma en av de aspekter som bör inkluderas i de nationella planerna. |
| --- | --- |

ii)

Inom ramen för initiativet om en europeisk barngaranti, som syftar till att bidra till att sätta barns och ungdomars rättigheter i centrum för EU:s politik, är barnfetma en av de aspekter som bör inkluderas i de nationella planerna.

| iii) | Detta yttrande är också en uppföljning av EU-strategin för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma (2007), vitboken om fetma från 2017 och EU:s handlingsplan om barnfetma 2014–2020 (5), initiativ som i likhet med denna rapport syftar till att bromsa ökningen av övervikt och fetma hos barn och ungdomar (0–18 år). I detta avseende efterlyser EESK en förnyelse av EU:s handlingsplan mot barnfetma 2014–2020. |
| --- | --- |

iii)

Detta yttrande är också en uppföljning av EU-strategin för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma (2007), vitboken om fetma från 2017 och EU:s handlingsplan om barnfetma 2014–2020 (5), initiativ som i likhet med denna rapport syftar till att bromsa ökningen av övervikt och fetma hos barn och ungdomar (0–18 år). I detta avseende efterlyser EESK en förnyelse av EU:s handlingsplan mot barnfetma 2014–2020.

5

3.   Barnfetma i Europa: rådande situation

Barnfetma i Europa: rådande situation

| 3.1 | Enligt Världshälsoorganisationen (WHO) (6) är fetma en komplex, icke-smittsam multifaktoriell sjukdom, som kännetecknas av en alltför hög vikt vilken kan vara skadlig för hälsan. Fetma är också en riskfaktor för utvecklingen av andra icke-smittsamma sjukdomar, såsom hjärt- och kärlsjukdomar, ämnesomsättningssjukdomar, skelett- och ledsjukdomar eller cancer (7), psykisk sjukdom och minskad livskvalitet, vilket förkortar den förväntade livslängden och ökar risken för förtida dödsfall. Dessa konsekvenser medför i slutändan en betydande ökning av ländernas hälso- och sjukvårdsutgifter, utöver andra individuella, sociala och ekonomiska utgifter. |
| --- | --- |

3.1

Enligt Världshälsoorganisationen (WHO) (6

7

| 3.2 | Än i dag förblir övervikt och barnfetma en av de största folkhälsoutmaningarna i EU-länderna. Enligt den femte undersökningsomgången inom ramen för Världshälsoorganisationens initiativ för övervakning av barnfetma i Europa (som genomfördes mellan 2018 och 2020 (8)) var 29 % av barnen i åldern 7–9 i de 33 deltagande länderna drabbade av övervikt (9) och 12 % av fetma. Uppdelat per kön var andelen något högre bland pojkar än bland flickor (31 % jämfört med 28 % vad gäller övervikt och 14 % jämfört med 10 % vad gäller fetma). |
| --- | --- |

3.2

Än i dag förblir övervikt och barnfetma en av de största folkhälsoutmaningarna i EU-länderna. Enligt den femte undersökningsomgången inom ramen för Världshälsoorganisationens initiativ för övervakning av barnfetma i Europa (som genomfördes mellan 2018 och 2020 (8

9

| 3.3 | EESK noterar att covid-19-pandemin kan ha förvärrat problemet med barnfetma. Det finns allt fler tecken på att covid-19-pandemin kan ha försämrat siffrorna för barnfetma, framför allt bland de mest utsatta barnen (10). |
| --- | --- |

3.3

EESK noterar att covid-19-pandemin kan ha förvärrat problemet med barnfetma. Det finns allt fler tecken på att covid-19-pandemin kan ha försämrat siffrorna för barnfetma, framför allt bland de mest utsatta barnen (10

| 3.4 | EESK noterar att det finns vitt skilda strategier för att hantera barnfetma i de enskilda medlemsstaterna (avseende olika aspekter såsom kommunikation, märkning av näringsinnehåll, främjande av fysisk aktivitet och hållbara kostvanor, men även vad gäller mer innovativa aspekter såsom sund skärmanvändning eller främjande av känslomässig hälsa) och uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att inta en mer proaktiv roll på området och se till att komma vidare med ytterligare standardisering och en ändamålsenligare ram. |
| --- | --- |

3.4

EESK noterar att det finns vitt skilda strategier för att hantera barnfetma i de enskilda medlemsstaterna (avseende olika aspekter såsom kommunikation, märkning av näringsinnehåll, främjande av fysisk aktivitet och hållbara kostvanor, men även vad gäller mer innovativa aspekter såsom sund skärmanvändning eller främjande av känslomässig hälsa) och uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att inta en mer proaktiv roll på området och se till att komma vidare med ytterligare standardisering och en ändamålsenligare ram.

4.   Faktorer bakom barnfetma

Faktorer bakom barnfetma

Orsakerna till fetma kan inte tillskrivas en enskild anledning, utan är resultatet av ett komplext samspel mellan olika faktorer (11). Dess uppkomst härrör från individuella (biologiska/genetiska, fysiologiska och livsstilsrelaterade), miljörelaterade (påverkan av de olika miljöer man vistas i, såsom hem, skola, samhälle), psykosociala (utbildningsnivå och social bakgrund) och ekonomiska faktorer (familjers inkomstnivåer (12)).

11

12

| 4.1 | Psykosociala faktorer och ekonomiska resurser följer sociala mönster, och kan leda till att låginkomstfamiljer är mer utsatta för skadlig miljöexponering i alla skeden av livet, med en kumulativ effekt alltigenom livet. |
| --- | --- |

4.1

Psykosociala faktorer och ekonomiska resurser följer sociala mönster, och kan leda till att låginkomstfamiljer är mer utsatta för skadlig miljöexponering i alla skeden av livet, med en kumulativ effekt alltigenom livet.

| 4.2 | Det finns tillräckliga belägg och bevis för att slå fast att exponering för osunda faktorer relaterade till näring och kroppsvikt före befruktningen och under graviditeten spelar en viktig roll i uppbyggnaden av kroppen under de första levnadsåren och benägenheten att drabbas av fetma. |
| --- | --- |

4.2

Det finns tillräckliga belägg och bevis för att slå fast att exponering för osunda faktorer relaterade till näring och kroppsvikt före befruktningen och under graviditeten spelar en viktig roll i uppbyggnaden av kroppen under de första levnadsåren och benägenheten att drabbas av fetma.

| 4.3 | Dessutom har socioekonomiska ojämlikheter i barndomen, vilka har förvärrats av pandemin, den stigande inflationen och den ekonomiska krisen, ett direkt samband med övervikt hos barn, och i vissa fall är procentandelen fetma bland pojkar och flickor den dubbla i låginkomsthushåll, eftersom man i dessa har en annan livsstil än i hushåll med högre inkomst. |
| --- | --- |

4.3

Dessutom har socioekonomiska ojämlikheter

| 4.4 | Fysisk aktivitet är grundvalen för hälsa under hela livet. Fysisk aktivitet är också en viktig förutsättning för att förebygga och behandla barnfetma och tidiga ämnesomsättningsrelaterade riskfaktorer (13), samt en avgörande förutsättning för att utveckla grundläggande kognitiva, motoriska och sociala färdigheter. 81 % av barnen i åldern 11–17 år är dock inte tillräckligt fysiskt aktiva (14). Före pandemin rapporterade endast en av sju 15-åringar i WHO:s Europaregion (14 %) att de hade utfört minst en timmes fysisk aktivitet av måttlig eller hög intensitet varje dag (15). Dessutom uppnådde endast 25 % av pojkarna i åldern 15 år och 15 % av flickorna i samma ålder de rekommenderade nivåerna av fysisk aktivitet 2014 (16). |
| --- | --- |

4.4

Fysisk aktivitet

13

14

15

16

| 4.5 | Osunda kostvanor, med en hög konsumtion av livsmedel och drycker med hög halt av fett, socker och salt, förknippas med högre nivåer av övervikt och sämre allmänt hälsotillstånd. Å andra sidan är kostvanor i stil med medelhavskost, atlantisk eller nordisk kost, eller helt enkelt kostvanor med en övervägande andel färska och växtbaserade livsmedel, förknippade med bättre hälsa (17) (18). Enligt den senaste undersökningen inom ramen för initiativet för övervakning av barnfetma i Europa (19) äter mindre än hälften (43 %) av barnen i åldern 6–9 år i Europaregionen färsk frukt dagligen. Dessutom äter 7 % aldrig eller mindre än en gång i veckan frukt. När det gäller intag av grönsaker äter endast en tredjedel (34 %) av barn i åldern 6–9 år grönsaker dagligen. |
| --- | --- |

4.5

Osunda kostvanor

17

18

19

| 4.6 | Ur ekonomisk och social synvinkel påpekar EESK också att de globala prisökningarna på livsmedelsråvaror påverkar konsumentpriserna i EU, vilket påverkar inköps- och kostvanor i europeiska familjer samt för europeiska barn och ungdomar, särskilt bland de mest utsatta. |
| --- | --- |

4.6

Ur ekonomisk och social synvinkel påpekar EESK också att de globala prisökningarna på livsmedelsråvaror

| 4.7 | Känslomässigt välbefinnande och fetma är nära förbundna med varandra. Å ena sidan är känslomässigt välbefinnande avgörande för att förebygga barnfetma. Å andra sidan ökar barnfetma risken för diskriminering, stigmatisering och mobbning i skolan och påverkar därmed barnens känslomässiga välbefinnande. |
| --- | --- |

4.7

Känslomässigt välbefinnande

| 4.8 | Alltför mycket skärmtid har visat sig vara en avgörande faktor för uppkomsten av övervikt/fetma och det finns ett direkt orsakssamband mellan dessa företeelser (20) (21). Internationella organ och byråer rekommenderar att skärmtiden ska begränsas till som mest 120 minuter om dagen, men det verkar inte europeiska barn och ungdomar hålla sig till (22). |
| --- | --- |

4.8

Alltför mycket skärmtid

20

21

22

5.   Åtgärder för att ta itu med barnfetma

Åtgärder för att ta itu med barnfetma

| 5.1 | Barnfetma måste hanteras ur ett livscykelperspektiv, samtidigt som man tar itu med dess många orsaker. EESK föreslår ett helhets- och deltagandebaserat synsätt. För att uppnå en minskning av övervikt och fetma hos europeiska barn och ungdomar krävs det samarbete och engagemang från alla (23): offentlig förvaltning, den privata sektorn/företagen, medier, utbildnings- och hälsoinrättningar och familjer. Detta övergripande svar måste dessutom bygga på ett positivt och icke-stigmatiserande förhållningssätt. |
| --- | --- |

5.1

Barnfetma måste hanteras ur ett livscykelperspektiv, samtidigt som man tar itu med dess många orsaker. EESK föreslår ett helhets- och deltagandebaserat synsätt. För att uppnå en minskning av övervikt och fetma hos europeiska barn och ungdomar krävs det samarbete och engagemang från alla (23

| 5.2 | EESK efterlyser en förnyelse av EU:s handlingsplan om barnfetma 2012–2020 och målen för denna bör vara att främja en lämplig kosthållning, fysisk aktivitet, sunda utbildningsmiljöer samt sociala miljöer, säkerställa tillgång till hälso- och sjukvård, skydda de mest sårbara grupperna, verka för och främja socialt ansvarstagande för hälsan av företag och i reklam och gynna samverkan mellan olika offentliga förvaltningar. Kommittén rekommenderar att åtgärder vidtas i syfte att på ett heltäckande och tvärsektoriellt sätt främja en sund omvandling av de miljöer där barn och ungdomar vistas och växer upp. |
| --- | --- |

5.2

EESK efterlyser en förnyelse av EU:s handlingsplan om barnfetma 2012–2020 och målen för denna bör vara att främja en lämplig kosthållning, fysisk aktivitet, sunda utbildningsmiljöer samt sociala miljöer, säkerställa tillgång till hälso- och sjukvård, skydda de mest sårbara grupperna, verka för och främja socialt ansvarstagande för hälsan av företag och i reklam och gynna samverkan mellan olika offentliga förvaltningar. Kommittén rekommenderar att åtgärder vidtas i syfte att på ett heltäckande och tvärsektoriellt sätt främja en sund omvandling av de miljöer där barn och ungdomar vistas och växer upp.

| 5.3 | EESK påminner om rekommendationerna från sin utvärdering av EU:s skolprogram (24) och yttrandena om hälsosamma och hållbara kostvanor och från jord till bord-strategin, och uppmanar kommissionen att inkludera åtgärder för att bekämpa barnfetma i nästa rättsliga ram för hållbara livsmedelssystem, till exempel avseende märkning och offentlig upphandling. |
| --- | --- |

5.3

EESK påminner om rekommendationerna från sin utvärdering av EU:s skolprogram (24

| 5.4 | EESK upprepar även hur viktigt det är att stärka livsmedelsdemokratin och är av övertygelsen, vilket kommittén har påtalat i flera yttranden, att demokratiska innovationer, såsom livsmedelspolitiska råd och främjande av deltagandebaserade strategier, bidrar till att främja livsmedelspolitikens kvalitet och legitimitet. Kommittén förespråkar inrättandet av ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd på europeisk nivå. |
| --- | --- |

5.4

EESK upprepar även hur viktigt det är att stärka livsmedelsdemokratin och är av övertygelsen, vilket kommittén har påtalat i flera yttranden, att demokratiska innovationer, såsom livsmedelspolitiska råd och främjande av deltagandebaserade strategier, bidrar till att främja livsmedelspolitikens kvalitet och legitimitet. Kommittén förespråkar inrättandet av ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd på europeisk nivå.

5.5   Makrosociala aspekter

Makrosociala aspekter

| 5.5.1 | På detta område förespråkar EESK ett samordnande av samtliga aktörers åtgärder i syfte att skapa ett socialt ekosystem som främjar kulturförändringar på så vis att ojämlikheter minskar och sundare livsstilar gynnas. |
| --- | --- |

5.5.1

På detta område förespråkar EESK ett samordnande av samtliga aktörers åtgärder i syfte att skapa ett socialt ekosystem som främjar kulturförändringar på så vis att ojämlikheter minskar och sundare livsstilar gynnas.

| 5.5.2 | EESK upprepar sin uppmaning om att man bör utarbeta åtgärder som ökar de offentliga systemens kapacitet att förebygga och hantera särskilt svåra situationer som är ogynnsamma för en hälsosam livsstil. |
| --- | --- |

5.5.2

EESK upprepar sin uppmaning om att man bör utarbeta åtgärder som ökar de offentliga systemens kapacitet att förebygga och hantera särskilt svåra situationer som är ogynnsamma för en hälsosam livsstil.

| 5.5.3 | EESK betonar hur viktigt det är att komma vidare med sociala åtgärder som syftar till att göra det lättare att förena arbetsliv och privatliv och främjar delat ansvar i familjen, och som gör det möjligt för familjer att få tillgång till och ägna mer tid åt hälsosamma aktiviteter. |
| --- | --- |

5.5.3

EESK betonar hur viktigt det är att komma vidare med sociala åtgärder som syftar till att göra det lättare att förena arbetsliv och privatliv och främjar delat ansvar i familjen, och som gör det möjligt för familjer att få tillgång till och ägna mer tid åt hälsosamma aktiviteter.

| 5.5.4 | EESK rekommenderar att man främjar offentliga strategier som garanterar tillgång till idrottsanläggningar utan att särbehandla någon och att man underlättar utövandet av lämplig fysisk aktivitet. EESK rekommenderar att man utjämnar skillnaderna mellan könen och sociala skillnader vid utövandet av fysisk aktivitet och motion och att man säkerställer inkluderande utrymmen och främjar mångfald i utbudet. |
| --- | --- |

5.5.4

EESK rekommenderar att man främjar offentliga strategier som garanterar tillgång till idrottsanläggningar utan att särbehandla någon och att man underlättar utövandet av lämplig fysisk aktivitet. EESK rekommenderar att man utjämnar skillnaderna mellan könen och sociala skillnader vid utövandet av fysisk aktivitet och motion och att man säkerställer inkluderande utrymmen och främjar mångfald i utbudet.

| 5.5.5 | EESK anser att man inom offentliga förvaltningar bör fästa större tonvikt vid bekämpning av fetma vid utarbetandet, genomförandet och övervakningen av lagstiftning och åtgärder på alla politikområden, med beaktande av bakomliggande faktorer till övervikt och fetma. |
| --- | --- |

5.5.5

EESK anser att man inom offentliga förvaltningar bör fästa större tonvikt vid bekämpning av fetma vid utarbetandet, genomförandet och övervakningen av lagstiftning och åtgärder på alla politikområden, med beaktande av bakomliggande faktorer till övervikt och fetma.

| 5.5.6 | EESK noterar med oro att de flesta nationella begränsningarna av marknadsföring och reklam för livsmedel och alkoholfria drycker riktade till barn är alltför svaga och att befintliga frivilliga strategier är otillräckliga för att skydda barn och ungdomar. Kommittén anser att WHO:s modell för näringsprofilering skulle kunna användas som grund för att begränsa reklam för produkter med hög halt av socker, fett och salt. Det är viktigt att dra lärdom av lyckade åtgärder och god praxis som visar på olika politiska åtgärders effektivitet i länderna, inklusive lagstiftning, när det gäller att begränsa barns exponering för audiovisuella kommersiella budskap avseende livsmedel och drycker med hög halt av salt, socker, fett, mättat fett eller transfetter, samtidigt som man respekterar sändningstiderna för barn och säkerställer att all reklam följer principen om god marknadsföringssed. Man bör ha i åtanke att WHO förespråkar en begränsning av alla relevanta former av livsmedelsreklam riktad till barn. |
| --- | --- |

5.5.6

EESK noterar med oro att de flesta nationella begränsningarna av marknadsföring och reklam för livsmedel och alkoholfria drycker riktade till barn är alltför svaga och att befintliga frivilliga strategier är otillräckliga för att skydda barn och ungdomar. Kommittén anser att WHO:s modell för näringsprofilering skulle kunna användas som grund för att begränsa reklam för produkter med hög halt av socker, fett och salt. Det är viktigt att dra lärdom av lyckade åtgärder och god praxis som visar på olika politiska åtgärders effektivitet i länderna, inklusive lagstiftning, när det gäller att begränsa barns exponering för audiovisuella kommersiella budskap avseende livsmedel och drycker med hög halt av salt, socker, fett, mättat fett eller transfetter, samtidigt som man respekterar sändningstiderna för barn och säkerställer att all reklam följer principen om god marknadsföringssed. Man bör ha i åtanke att WHO förespråkar en begränsning av alla relevanta former av livsmedelsreklam riktad till barn.

| 5.5.7 | EESK anser det vara avgörande att institutionerna främjar konsumtion av den sortens livsmedel som anses utgöra ett centralt inslag i hälsosamma och hållbara kostvanor (färska och lokalt producerade frukter och grönsaker som är i säsong, baljväxter, fullkorn och animaliskt protein inklusive fisk). Till exempel kan man bland annat förstärka strategierna för att främja jordbruksprodukter från EU, genom att ta fram offentliga upphandlingar som främjar hälsosamma och hållbara kostvanor, eller använda skatteincitament (såsom momsrabatter) som ett instrument för att stödja inköp och konsumtion av sådana livsmedel. |
| --- | --- |

5.5.7

EESK anser det vara avgörande att institutionerna främjar konsumtion av den sortens livsmedel som anses utgöra ett centralt inslag i hälsosamma och hållbara kostvanor (färska och lokalt producerade frukter och grönsaker som är i säsong, baljväxter, fullkorn och animaliskt protein inklusive fisk). Till exempel kan man bland annat förstärka strategierna för att främja jordbruksprodukter från EU, genom att ta fram offentliga upphandlingar som främjar hälsosamma och hållbara kostvanor, eller använda skatteincitament (såsom momsrabatter) som ett instrument för att stödja inköp och konsumtion av sådana livsmedel.

| 5.5.8 | EESK uppmanar också medlemsstaterna och livsmedelsföretagen att bidra till att förbättra produkternas sammansättning, som en metod för att främja hälsosammare kostvanor. Om inte en minskning av vissa kritiska näringsämnen kan uppnås på frivillig basis bör regeringarna överväga incitament och ytterligare åtgärder, såsom progressiva skatterelaterade åtgärder kopplade till mängden av näringsämnet i fråga. |
| --- | --- |

5.5.8

EESK uppmanar också medlemsstaterna och livsmedelsföretagen att bidra till att förbättra produkternas sammansättning, som en metod för att främja hälsosammare kostvanor. Om inte en minskning av vissa kritiska näringsämnen kan uppnås på frivillig basis bör regeringarna överväga incitament och ytterligare åtgärder, såsom progressiva skatterelaterade åtgärder kopplade till mängden av näringsämnet i fråga.

| 5.5.9 | EESK anser att det är nödvändigt att man inom offentlig förvaltning, inom ramen för sina respektive befogenheter, ser till att dricksvatten finns tillgängligt kostnadsfritt genom att installera lämpligt märkta dricksvattenfontäner på offentliga platser, utbildningsanstalter och platser för fritidsaktiviteter, samt i idrotts- och rekreationsområden. |
| --- | --- |

5.5.9

EESK anser att det är nödvändigt att man inom offentlig förvaltning, inom ramen för sina respektive befogenheter, ser till att dricksvatten finns tillgängligt kostnadsfritt genom att installera lämpligt märkta dricksvattenfontäner på offentliga platser, utbildningsanstalter och platser för fritidsaktiviteter, samt i idrotts- och rekreationsområden.

| 5.5.10 | EESK anser att man bör satsa på forskning om vilka faktorer som ligger bakom övervikt och fetma, och sedan främja och sprida rönen, som ett strategiskt inslag i samordnade insatser på hälsoområdet. |
| --- | --- |

5.5.10

EESK anser att man bör satsa på forskning om vilka faktorer som ligger bakom övervikt och fetma, och sedan främja och sprida rönen, som ett strategiskt inslag i samordnade insatser på hälsoområdet.

| 5.5.11 | På efterfrågesidan trycker EESK ännu en gång på att man genom offentliga politiska åtgärder måste ge konsumenterna möjlighet att välja de sundaste kostvanorna genom utbildning och information, på grundval av enkla och direkta informationskampanjer eller spridning av pedagogiska kostråd. |
| --- | --- |

5.5.11

På efterfrågesidan trycker EESK ännu en gång på att man genom offentliga politiska åtgärder måste ge konsumenterna möjlighet att välja de sundaste kostvanorna genom utbildning och information, på grundval av enkla och direkta informationskampanjer eller spridning av pedagogiska kostråd.

| 5.5.12 | EESK förespråkar en strategi i vilken hela samhället inkluderas och främjar därför inrättandet av ett instrument i stil med ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd, vilket kommittén har slagit ett slag för i flera olika yttranden, och detta organ bör ta itu med frågan om barnfetma. |
| --- | --- |

5.5.12

EESK förespråkar en strategi i vilken hela samhället inkluderas och främjar därför inrättandet av ett instrument i stil med ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd, vilket kommittén har slagit ett slag för i flera olika yttranden, och detta organ bör ta itu med frågan om barnfetma.

5.6   Familjerelaterade aspekter

Familjerelaterade aspekter

| 5.6.1 | Kommittén är medveten om att det är inom familjen som kunskap och vanor förmedlas och den första ramen fastställs för hur vardagslivet ser ut, och att de första beteendemönstren inhämtas därifrån (25). EESK anser därför att allmänheten bör få korrekt och användbar information om vikten av att minska digitalt stillasittande, hälsosamma sömnvanor, näringsbehov i alla åldrar och främjande av fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

5.6.1

Kommittén är medveten om att det är inom familjen som kunskap och vanor förmedlas och den första ramen fastställs för hur vardagslivet ser ut, och att de första beteendemönstren inhämtas därifrån (25

| 5.6.2 | Rent konkret anser EESK att program och åtgärder bör lanseras i syfte att öka kompetensen och kunskaperna om hur övervikt hanteras bland minderåriga. Dessa bör undvika stigmatisering och förebygga negativa kroppsuppfattningar. Kommittén anser även att det är mycket viktigt att utbilda familjer om vad som utgör en sund IKT-användning (26), särskilt i fråga om användningstid och innehåll. |
| --- | --- |

5.6.2

Rent konkret anser EESK att program och åtgärder bör lanseras i syfte att öka kompetensen och kunskaperna om hur övervikt hanteras bland minderåriga. Dessa bör undvika stigmatisering och förebygga negativa kroppsuppfattningar. Kommittén anser även att det är mycket viktigt att utbilda familjer om vad som utgör en sund IKT-användning (26

| 5.6.3 | Det är likaledes viktigt att uppmuntra åtgärder såsom att främja amning, utarbeta riktlinjer för kompletterande föda för spädbarn, förbättra föräldrakompetens eller anordna och sprida kurser om sund och lättillgänglig matlagning, särskilt för familjer med begränsade resurser. |
| --- | --- |

5.6.3

Det är likaledes viktigt att uppmuntra åtgärder såsom att främja amning, utarbeta riktlinjer för kompletterande föda för spädbarn, förbättra föräldrakompetens eller anordna och sprida kurser om sund och lättillgänglig matlagning, särskilt för familjer med begränsade resurser.

5.7   Utbildningsrelaterade aspekter

Utbildningsrelaterade aspekter

| 5.7.1 | Barn tillbringar en stor del av sin tid i skolan. Detta inte bara i rent pedagogiska sammanhang, utan även på fritiden eller efter skolan. |
| --- | --- |

5.7.1

Barn tillbringar en stor del av sin tid i skolan. Detta inte bara i rent pedagogiska sammanhang, utan även på fritiden eller efter skolan.

| 5.7.2 | Därför är det av största vikt att barnfetma hanteras på ett positivt sätt inom utbildningsmiljön, utan att skapa social stigmatisering eller förkasta den bild som vissa kroppstyper kan ge uttryck för. EESK anser att det är mycket viktigt att främja en positiv kroppsuppfattning, samt att vara särskilt uppmärksam på olika utslag av diskriminering eller beteenden som tyder på debuterande problem avseende kostvanor. |
| --- | --- |

5.7.2

Därför är det av största vikt att barnfetma hanteras på ett positivt sätt inom utbildningsmiljön, utan att skapa social stigmatisering eller förkasta den bild som vissa kroppstyper kan ge uttryck för. EESK anser att det är mycket viktigt att främja en positiv kroppsuppfattning, samt att vara särskilt uppmärksam på olika utslag av diskriminering eller beteenden som tyder på debuterande problem avseende kostvanor.

| 5.7.3 | EESK förespråkar dessutom att man inom utbildningsmiljön bör främja fysisk aktivitet och hälsosam kost. För detta ändamål anser kommittén att en av de viktigaste åtgärderna bör vara att se över de nuvarande läroplanerna på så vis att andelen tid för fysisk aktivitet utökas och olika typer av idrottsaktiviteter främjas, och att satsningar bör göras på utbildning i näringslära, kosthållning och matlagning. |
| --- | --- |

5.7.3

EESK förespråkar dessutom att man inom utbildningsmiljön bör främja fysisk aktivitet och hälsosam kost. För detta ändamål anser kommittén att en av de viktigaste åtgärderna bör vara att se över de nuvarande läroplanerna på så vis att andelen tid för fysisk aktivitet utökas och olika typer av idrottsaktiviteter främjas, och att satsningar bör göras på utbildning i näringslära, kosthållning och matlagning.

| 5.7.4 | Skolbespisning är en avgörande faktor för att främja hälsosamma kostvanor bland barn och ungdomar, och det anses därför mycket viktigt att främja dess tillgänglighet i alla stadier av utbildningen och att se till att bespisningen är hälsosam, balanserad och av god kvalitet. |
| --- | --- |

5.7.4

Skolbespisning är en avgörande faktor för att främja hälsosamma kostvanor bland barn och ungdomar, och det anses därför mycket viktigt att främja dess tillgänglighet i alla stadier av utbildningen och att se till att bespisningen är hälsosam, balanserad och av god kvalitet.

5.8   Fritidsrelaterade aspekter – utformning av sunda stadsmiljöer

Fritidsrelaterade aspekter – utformning av sunda stadsmiljöer

| 5.8.1 | EESK anser att planeringen och användningen av den fysiska miljön (inklusive skolor, transportsystem, bostadsområden och idrottsanläggningar) bör syfta till att ge adekvata och säkra möjligheter till rekreation och aktiv lek samt till fysisk aktivitet i sig (27). |
| --- | --- |

5.8.1

EESK anser att planeringen och användningen av den fysiska miljön (inklusive skolor, transportsystem, bostadsområden och idrottsanläggningar) bör syfta till att ge adekvata och säkra möjligheter till rekreation och aktiv lek samt till fysisk aktivitet i sig (27

| 5.8.2 | Med beaktande av ovanstående uppmanar EESK medlemsstaterna att utöka och förbättra offentliga platser och infrastruktur på ett sätt som uppmuntrar till och underlättar aktiv mobilitet, med fler områden för fotgängare och främjande av cykeltrafik, särskilt i områden runt skolor eller på vägar till skolor. Det är även nödvändigt att planera stadsområden på så vis att det finns idrottsplatser, lekplatser och grönområden som är tillgängliga, säkra och tilltalande för barn och ungdomar. |
| --- | --- |

5.8.2

Med beaktande av ovanstående uppmanar EESK medlemsstaterna att utöka och förbättra offentliga platser och infrastruktur på ett sätt som uppmuntrar till och underlättar aktiv mobilitet, med fler områden för fotgängare och främjande av cykeltrafik, särskilt i områden runt skolor eller på vägar till skolor. Det är även nödvändigt att planera stadsområden på så vis att det finns idrottsplatser, lekplatser och grönområden som är tillgängliga, säkra och tilltalande för barn och ungdomar.

| 5.8.3 | EESK anser att det är mycket viktigt att utöka grönområden, parker och rekreationsområden för fysisk aktivitet och att främja användningen av trappor som ett alternativ till att åka hiss eller rulltrappa i fritidsutrymmen samt att underlätta kostnadsfri tillgång till dricksvatten. |
| --- | --- |

5.8.3

EESK anser att det är mycket viktigt att utöka grönområden, parker och rekreationsområden för fysisk aktivitet och att främja användningen av trappor som ett alternativ till att åka hiss eller rulltrappa i fritidsutrymmen samt att underlätta kostnadsfri tillgång till dricksvatten.

5.9   Digitala och audiovisuella aspekter

Digitala och audiovisuella aspekter

| 5.9.1 | EESK påminner om vikten av ett korrekt införlivande av EU:s direktiv om audiovisuella medietjänster och föreslår att man nyttjar den digitala miljön, såväl radio- och tv-sändningar som nyare medier såsom sociala medier (inbegripet Instagram och TikTok), i syfte att främja hälsosamma livsstilar, relationer och beteenden. Mot bakgrund av detta efterfrågar EESK, som redan tidigare påtalats (28), återigen att visuella reklamkampanjer genomförs, med inspiration från positiva sociala reklamkampanjer riktade till barn, för att gynna hälsosammare livsmedel och kostvanor, en aktiv livsstil och sund användning av skärmar. |
| --- | --- |

5.9.1

EESK påminner om vikten av ett korrekt införlivande av EU:s direktiv om audiovisuella medietjänster och föreslår att man nyttjar den digitala miljön, såväl radio- och tv-sändningar som nyare medier såsom sociala medier (inbegripet Instagram och TikTok), i syfte att främja hälsosamma livsstilar, relationer och beteenden. Mot bakgrund av detta efterfrågar EESK, som redan tidigare påtalats (28

5.10   Hälso- och sjukvårdsrelaterade aspekter

Hälso- och sjukvårdsrelaterade aspekter

| 5.10.1 | Det är mycket viktigt för EESK att hälso- och sjukvårdsförvaltningar håller rekommendationerna à jour utifrån vetenskapliga rön avseende verksamhet och insatser som har visat sig vara ändamålsenliga när det gäller att förebygga, ta itu med och följa upp övervikt och fetma. |
| --- | --- |

5.10.1

Det är mycket viktigt för EESK att hälso- och sjukvårdsförvaltningar håller rekommendationerna à jour utifrån vetenskapliga rön avseende verksamhet och insatser som har visat sig vara ändamålsenliga när det gäller att förebygga, ta itu med och följa upp övervikt och fetma.

| 5.10.2 | Dessutom bör man garantera lika tillgång till heltäckande hälso- och sjukvårdstjänster, systematisk och individanpassad rådgivning av hälso- och sjukvårdspersonal i syfte att främja fysisk aktivitet och hälsosam kost till personer med övervikt och fetma eller som riskerar att drabbas av det. Detta bör vara en del av den allmänna hälso- och sjukvården. I detta avseende förespråkas uppföljning av barns hälsa från födseln till tonåren, inbegripet övervakning av övervikt och fetma, främjande av hälsoundervisning och medvetenhet om hälsosamma livsstilar för barn och ungdomar samt deras familjer. |
| --- | --- |

5.10.2

Dessutom bör man garantera lika tillgång till heltäckande hälso- och sjukvårdstjänster, systematisk och individanpassad rådgivning av hälso- och sjukvårdspersonal i syfte att främja fysisk aktivitet och hälsosam kost till personer med övervikt och fetma eller som riskerar att drabbas av det. Detta bör vara en del av den allmänna hälso- och sjukvården. I detta avseende förespråkas uppföljning av barns hälsa från födseln till tonåren, inbegripet övervakning av övervikt och fetma, främjande av hälsoundervisning och medvetenhet om hälsosamma livsstilar för barn och ungdomar samt deras familjer.

| 5.10.3 | Det är mycket viktigt att socioekonomiskt utsatta familjer ges särskilt stöd från hälso- och sjukvårdspersonal och detta bör vara anpassat till deras kultur, av praktisk art och ge dem egenmakt samt främja en positiv uppfostran i förhållande till fetma, övervikt och de livsstilar som hör därtill. |
| --- | --- |

5.10.3

Det är mycket viktigt att socioekonomiskt utsatta familjer ges särskilt stöd från hälso- och sjukvårdspersonal och detta bör vara anpassat till deras kultur, av praktisk art och ge dem egenmakt samt främja en positiv uppfostran i förhållande till fetma, övervikt och de livsstilar som hör därtill.

| 5.10.4 | På grundval av befintlig litteratur anser EESK också att det är nödvändigt att proaktivt stödja kvinnor och par som överväger att skaffa barn med ett lämpligt och kulturellt anpassat stöd i syfte att uppmuntra en hälsosam livsstil under graviditet och amning, jämte offentliga budskap som främjar en bättre kost och fysisk aktivitet före graviditeten, samt skapar gynnsamma förutsättningar och stöd för amning. |
| --- | --- |

5.10.4

På grundval av befintlig litteratur anser EESK också att det är nödvändigt att proaktivt stödja kvinnor och par som överväger att skaffa barn med ett lämpligt och kulturellt anpassat stöd i syfte att uppmuntra en hälsosam livsstil under graviditet och amning, jämte offentliga budskap som främjar en bättre kost och fysisk aktivitet före graviditeten, samt skapar gynnsamma förutsättningar och stöd för amning.

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s utvärderingsrapport: ”Utvärdering av EU:s skolprogram”.

1

(2)  Rätten till hälsa fastslogs för första gången i Världshälsoorganisationens stadga (1946), enligt vilken ”rätten att åtnjuta den bästa hälsa som går att uppnå är en av de grundläggande rättigheterna för varje enskild människa”. I stadgans ingress definieras hälsa som ”ett tillstånd av fullständigt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och inte enbart avsaknad av sjukdom eller funktionshinder”. I den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (1948) nämns hälsa som en del av rätten till en tillräcklig levnadsstandard (artikel 25). Den erkändes 1966 ännu en gång som en mänsklig rättighet i artikel 12 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

2

(3)  Konventionen om barnets rättigheter, Förenta nationerna, 1989.

3

(4)  Europeiska kommissionen (2021), ”EU:s strategi för barnets rättigheter”. COM(2021) 142 final: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52021DC0142.

4

(5)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2016-11/childhoodobesity_actionplan_2014_2020_en_0.pdf.

5

(6)  
  ”Draft recommendations for the prevention and management of obesity over the life course, including potential targets”, diskussionsunderlag, WHO, 2021. Återfinns på: https://cdn.who.int/media/docs/default-source/obesity/who-discussion-paper-on-obesity---final190821-es.pdf?sfvrsn=4cd6710a_24&download=true.

6

(7)  Weihrauch-Blüher, S., Wiegand, S., ”Risk Factors and Implications of Childhood Obesity”, Curr Obes Rep, 2018 Dec; 7(4):254–259.

7

Curr Obes Rep

(8)  
  ”Report on the fifth round of data collection, 2018–2020: WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI)”, Köpenhamn, WHO:s regionkontor för Europa, 2022.

8

(9)  Alltför hög vikt = övervikt + fetma.

9

(10)  WHO European Regional Obesity Report 2022 och https://www.who.int/europe/news/item/11-05-2021-high-rates-of-childhood-obesity-alarming-given-anticipated-impact-of-covid-19-pandemic.

10

(11)  WHO (2012), ”Population-based approaches to childhood obesity prevention”, Geneve, WHO.

11

(12)  Kansra, A.R., Lakkunarajah, S., Jay, M.S., Childhood and Adolescent Obesity: A Review, 2021; 8:581461.

12

Childhood and Adolescent Obesity: A Review

(13)  Whiting, S., et. al., ”Physical Activity, Screen Time, and Sleep Duration of Children Aged 6–9 Years in 25 Countries: An Analysis within the WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI) 2015–2017”, Obes Facts, 2021; 14(1):32–44.

13

Obes Facts

(14)  Guthold R., Stevens G.A., Riley L.M., Bull F.C., ”Global trends in insufficient physical activity among adolescents: a pooled analysis of 298 population-based surveys with 1· 6 million participants”, Lancet Child Adolesc Heal, 2020; 4(1):23–35.

14

Lancet Child Adolesc Heal

(15)  OECD/European Union (2022), ”Health at a Glance: Europe 2022: State of Health in the EU Cycle”, OECD Publishing, Paris.

15

(16)  
  ”Adolescent obesity and related behaviours: trends and inequalities in the WHO European Region, 2002–2014”, Köpenhamn, WHO:s regionkontor för Europa, 2017.

16

(17)  Willett, W. et al., ”Food in the Anthropocene: the EAT-Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems”, 2019, the Lancet, vol. 393, pp. 447–492.

17

(18)  Afshin, Ashkan et al., ”Health effects of dietary risks in 195 countries, 1990–2017: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2017”, the Lancet, Volume 393, Issue 10184, 1958–1972.

18

the Lancet

(19)  
  ”Report on the fifth round of data collection, 2018–2020: WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI)”, Köpenhamn, WHO:s regionkontor för Europa, 2022.

19

(20)  Fang, K., Mu, M., Liu, K., He, Y., ”Screen time and childhood overweight/obesity: A systematic review and meta-analysis”, Child Care Health Dev, 2019 Sep; 45(5):744–753.

20

(21)  Haghjoo, P., Siri, G., Soleimani, E., Farhangi, M.A., Alesaeidi, S., ”Screen time increases overweight and obesity risk among adolescents: a systematic review and dose-response meta-analysis”, BMC Primary Care, 2022; 23(1):161.

21

BMC Primary Care

(22)  
  ”Report on the fifth round of data collection, 2018–2020: WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI)”, Köpenhamn, WHO:s regionkontor för Europa, 2022.

22

(23)  Dobbs, R., Sawers, C., Thompson, F., Manyika, J., Woetzel, J.R., Child, P. et al., Overcoming obesity: An initial economic analysis, McKinsey Global Institute, 2014.

23

(24)  EESK:s utvärderingsrapport: ”Utvärdering av EU:s skolprogram”.

24

(25)  Hebestreit, A., Intemann, T., Siani, A., et al., ”Dietary Patterns of European Children and Their Parents in Association with Family Food Environment: Results from the I.Family Study”, Nutrients, 2017; 9(2):126.

25

Nutrients

(26)  Informations- och kommunikationsteknik.

26

(27)  
  ”Tackling obesity by creating healthy residential environments”, WHO, 2007.

27

(28)  Yttrande från Europeiskaekonomiska och sociala kommittén om Att främja hälsosamma och hållbara kostvanor i EU (yttrande på eget initiativ) (EUT C 190, 5.6.2019, s. 9).

28

---

III Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 580:e plenarsession, 12.7.2023–13.7.2023

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/116

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av gigabitnät för elektronisk kommunikation och om upphävande av direktiv 2014/61/EU (Gigabitinfrastrukturakten)

(COM(2023) 94 final – 2023/0046 (COD))

(2023/C 349/18)

| Föredragande: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Föredragande:

Maurizio MENSI

Maurizio MENSI

| Remiss | Europeiska unionens råd, 3.4.2023
  Europaparlamentet, 29.3.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 26.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 173/1/1 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 3.4.2023

Europaparlamentet, 29.3.2023

Rättslig grund

Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

26.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

173/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens förslag till förordning (”gigabitinfrastrukturakten”) och ställer sig bakom dess mål och innehåll. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens förslag till förordning (”gigabitinfrastrukturakten”) och ställer sig bakom dess mål och innehåll.

| 1.2 | För att de mål som fastställs i gigabitinfrastrukturakten ska kunna uppnås understryker EESK vikten av snabba, effektiva och förenklade förfaranden, tillsammans med lämpliga villkor och priser, som kan tillämpas överallt på ett enhetligt sätt i hela EU. I detta avseende skulle särskilda kommissionsriktlinjer vara särskilt användbara. |
| --- | --- |

1.2

För att de mål som fastställs i gigabitinfrastrukturakten ska kunna uppnås understryker EESK vikten av snabba, effektiva och förenklade förfaranden, tillsammans med lämpliga villkor och priser, som kan tillämpas överallt på ett enhetligt sätt i hela EU. I detta avseende skulle särskilda kommissionsriktlinjer vara särskilt användbara.

| 1.3 | EESK konstaterar att gemensamt utnyttjande av befintlig infrastruktur är avgörande för att målen för EU:s digitala decennium 2030 ska kunna uppnås, och betonar också vikten av att säkerställa nätens säkerhet och robusthet och skyddet av dem. För att EU:s konnektivitetsmål ska kunna uppnås krävs en övergripande strategi där den senaste tekniken kombineras med resilienta, autonoma och säkra leveranskedjor. I detta syfte bör gigabitinfrastrukturakten uppmuntra nätleverantörerna att välja tekniska komponenter som garanterar en hög nivå av digital säkerhet, minska risken för nätavbrott och hantera denna eventualitet på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

1.3

EESK konstaterar att gemensamt utnyttjande av befintlig infrastruktur är avgörande för att målen för EU:s digitala decennium 2030 ska kunna uppnås, och betonar också vikten av att säkerställa nätens säkerhet och robusthet och skyddet av dem. För att EU:s konnektivitetsmål ska kunna uppnås krävs en övergripande strategi där den senaste tekniken kombineras med resilienta, autonoma och säkra leveranskedjor. I detta syfte bör gigabitinfrastrukturakten uppmuntra nätleverantörerna att välja tekniska komponenter som garanterar en hög nivå av digital säkerhet, minska risken för nätavbrott och hantera denna eventualitet på lämpligt sätt.

| 1.4 | EESK anser att det är viktigt att medlemsstaterna har möjlighet att bibehålla eller införa åtgärder som är förenliga med EU-lagstiftningen och som går utöver de minimikrav som fastställs i gigabitinfrastrukturakten, såsom uttryckligen anges i skäl 11 i akten. |
| --- | --- |

1.4

EESK anser att det är viktigt att medlemsstaterna har möjlighet att bibehålla eller införa åtgärder som är förenliga med EU-lagstiftningen och som går utöver de minimikrav som fastställs i gigabitinfrastrukturakten, såsom uttryckligen anges i skäl 11 i akten.

| 1.5 | EESK anser att utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet och gigabitkonnektivitet är avgörande för utvecklingen och den socioekonomiska sammanhållningen, eftersom detta är en grundläggande faktor för en jämlik ekonomisk utveckling av små och medelstora företag och professionella tjänster, digitala arbetsplatser och tillhandahållande av elektroniska tjänster i avlägsna områden. |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet och gigabitkonnektivitet är avgörande för utvecklingen och den socioekonomiska sammanhållningen, eftersom detta är en grundläggande faktor för en jämlik ekonomisk utveckling av små och medelstora företag och professionella tjänster, digitala arbetsplatser och tillhandahållande av elektroniska tjänster i avlägsna områden.

| 1.6 | EESK anser att de centrala informationspunkterna för minimiinformation om fysisk infrastruktur, som ägare av offentlig infrastruktur måste tillhandahålla, bör integreras och kopplas till andra databaser som redan finns tillgängliga på nationell nivå i syfte att undvika dubbelarbete och minska kostnaderna. |
| --- | --- |

1.6

EESK anser att de centrala informationspunkterna för minimiinformation om fysisk infrastruktur, som ägare av offentlig infrastruktur måste tillhandahålla, bör integreras och kopplas till andra databaser som redan finns tillgängliga på nationell nivå i syfte att undvika dubbelarbete och minska kostnaderna.

| 1.7 | EESK menar att en rationalisering och digitalisering av tillståndsförfarandet är ett viktigt inslag i utbyggnaden av elektroniska kommunikationsnät. Det är dock kanske inte förenligt med proportionalitetsprincipen att föreskriva tyst godkännande för ledningsrätter, och det kan inverka menligt på rätten till egendom i enlighet med artiklarna 17 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

1.7

EESK menar att en rationalisering och digitalisering av tillståndsförfarandet är ett viktigt inslag i utbyggnaden av elektroniska kommunikationsnät. Det är dock kanske inte förenligt med proportionalitetsprincipen att föreskriva tyst godkännande för ledningsrätter, och det kan inverka menligt på rätten till egendom i enlighet med artiklarna 17 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 1.8 | EESK anser att en snabb utbyggnad av infrastrukturen, samordning av bygg- och anläggningsprojekt, skapande av synergier mellan de olika nätoperatörerna och gemensam användning av befintlig fysisk infrastruktur bidrar till att spara investeringar genom att man minskar miljöbördan genom att ytterligare anläggningsarbeten undviks, vilket bidrar till att miljömålen uppnås. |
| --- | --- |

1.8

EESK anser att en snabb utbyggnad av infrastrukturen, samordning av bygg- och anläggningsprojekt, skapande av synergier mellan de olika nätoperatörerna och gemensam användning av befintlig fysisk infrastruktur bidrar till att spara investeringar genom att man minskar miljöbördan genom att ytterligare anläggningsarbeten undviks, vilket bidrar till att miljömålen uppnås.

| 1.9 | EESK anser att man i förslaget bör specificera kontrollerbara åtgärder och insatser som säkerställer en balanserad utveckling och lika tillgång till nät med mycket hög kapacitet, för att undvika att klyftan mellan länder och regioner med olika utvecklingshastighet och kapacitet ökar, i linje med förklaringen om digitala rättigheter och principer, och garantera alla i EU tillgång till högkvalitativ konnektivitet, med tillgång till internet, inklusive dem med låga inkomster. |
| --- | --- |

1.9

EESK anser att man i förslaget bör specificera kontrollerbara åtgärder och insatser som säkerställer en balanserad utveckling och lika tillgång till nät med mycket hög kapacitet, för att undvika att klyftan mellan länder och regioner med olika utvecklingshastighet och kapacitet ökar, i linje med förklaringen om digitala rättigheter och principer, och garantera alla i EU tillgång till högkvalitativ konnektivitet, med tillgång till internet, inklusive dem med låga inkomster.

2.   Bakgrund

Bakgrund

| 2.1 | Utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet, inklusive fiber och 5G, är en strategisk prioritering på EU-nivå, som ett led i insatserna för att uppnå EU:s strategiska mål och digitala mål senast 2030. Tillgång till nät med mycket hög kapacitet är avgörande för ett brett spektrum av innovativa tillämpningar, som har potential att omvandla och bidra till att framtidssäkra många sektorer i EU:s ekonomi, såsom handel, fordonsindustri, tillverkningsindustri, hälso- och sjukvård, transporter, jordbruk och allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

2.1

Utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet, inklusive fiber och 5G, är en strategisk prioritering på EU-nivå, som ett led i insatserna för att uppnå EU:s strategiska mål och digitala mål senast 2030. Tillgång till nät med mycket hög kapacitet är avgörande för ett brett spektrum av innovativa tillämpningar, som har potential att omvandla och bidra till att framtidssäkra många sektorer i EU:s ekonomi, såsom handel, fordonsindustri, tillverkningsindustri, hälso- och sjukvård, transporter, jordbruk och allmännyttiga tjänster.

| 2.2 | Bland de initiativ som lanserats för att undanröja hinder och främja utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet lade kommissionen 2014 fram direktivet om minskade kostnader för bredband (1) (nedan kallat ”direktivet”) för att underlätta och stimulera nätutbyggnaden genom att sänka utbyggnadskostnaderna genom harmoniserade åtgärder på EU-nivå. Åtta år efter direktivets ikraftträdande har dock dess mål långt ifrån uppnåtts. Behovet av att se över direktivet återspeglas väl i kommissionens rapport om dess genomförande från 2018 samt i bidrag från viktiga berörda parter till det offentliga samråd om direktivet som kommissionen inledde i december 2020. Det framgick av detta samråd att endast 20 % av respondenterna ansåg att direktivet var effektivt när det gällde att underlätta utbyggnaden av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation till en lägre kostnad, och endast 11 % ansåg att det minskade tidsåtgången och kostnaderna för tillståndsgivning. |
| --- | --- |

2.2

Bland de initiativ som lanserats för att undanröja hinder och främja utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet lade kommissionen 2014 fram direktivet om minskade kostnader för bredband (1

| 2.3 | Direktivets mål att öka bredbandstäckningen har endast delvis uppnåtts. Även om andelen hushåll som har tillgång till en internethastighet på 30 Mbit/s ökade från 58,1 % år 2013 till 90 % år 2022 enligt indexet för digital ekonomi och digitalt samhälle (Desi) har direktivet genomförts ojämnt i olika medlemsstater, med ibland olika tolkningar. |
| --- | --- |

2.3

Direktivets mål att öka bredbandstäckningen har endast delvis uppnåtts. Även om andelen hushåll som har tillgång till en internethastighet på 30 Mbit/s ökade från 58,1 % år 2013 till 90 % år 2022 enligt indexet för digital ekonomi och digitalt samhälle (Desi) har direktivet genomförts ojämnt i olika medlemsstater, med ibland olika tolkningar.

| 2.4 | Eftersom kommissionen var medveten om behovet av att förbättra direktivets ändamålsenlighet inledde den en översynsprocess och föreslog en förordning (gigabitinfrastrukturakten). Syftet med gigabitinfrastrukturakten är att åtgärda bristerna i direktivet och bidra till en kostnadseffektiv och snabb utbyggnad av de nät med mycket hög kapacitet som behövs för att säkerställa att EU uppnår sina mål och digitala mål senast 2030. |
| --- | --- |

2.4

Eftersom kommissionen var medveten om behovet av att förbättra direktivets ändamålsenlighet inledde den en översynsprocess och föreslog en förordning (gigabitinfrastrukturakten). Syftet med gigabitinfrastrukturakten är att åtgärda bristerna i direktivet och bidra till en kostnadseffektiv och snabb utbyggnad av de nät med mycket hög kapacitet som behövs för att säkerställa att EU uppnår sina mål och digitala mål senast 2030.

| 2.5 | Förslaget bygger på rekommendationen om en verktygslåda för konnektivitet, som antogs i september 2020 för att tillgodose de ökande konnektivitetsbehoven till följd av covid-19-pandemin, med syftet att minska kostnaderna för utbyggnaden av gigabitnät och säkerställa en snabb utbyggnad av radiospektrum för 5G. För detta ändamål fastställde medlemsstaterna i mars 2021 39 exempel på bästa praxis (varav 22 gällde minskade utbyggnadskostnader) som skulle ingå i verktygslådan för konnektivitet. |
| --- | --- |

2.5

Förslaget bygger på rekommendationen om en verktygslåda för konnektivitet, som antogs i september 2020 för att tillgodose de ökande konnektivitetsbehoven till följd av covid-19-pandemin, med syftet att minska kostnaderna för utbyggnaden av gigabitnät och säkerställa en snabb utbyggnad av radiospektrum för 5G. För detta ändamål fastställde medlemsstaterna i mars 2021 39 exempel på bästa praxis (varav 22 gällde minskade utbyggnadskostnader) som skulle ingå i verktygslådan för konnektivitet.

| 2.6 | Enligt kommissionen syftar gigabitinfrastrukturakten till att förbättra konnektiviteten i EU, uppmuntra innovation och stimulera investeringar. Den kommer att bidra till att påskynda utbyggnaden av den fysiska infrastruktur som används för gigabitnät genom att stärka samordningen av bygg- och anläggningsprojekt mellan nätoperatörer, som står för upp till 70 % av kostnaderna för nätutbyggnad. Den syftar också till att rationalisera de administrativa förfarandena för utbyggnad av nya nät, förbättra tillträdet till fysisk infrastruktur och insynen i planerade bygg- och anläggningsprojekt, sörja för tydligare villkor för tillträde till fysisk infrastruktur (inbegripet infrastruktur i byggnader) samt påskynda och digitalisera förfarandena för beviljande av tillstånd, där ansökningar ska besvaras inom 15 dagar och anses ha godkänts automatiskt inom fyra månader från mottagandet. |
| --- | --- |

2.6

Enligt kommissionen syftar gigabitinfrastrukturakten till att förbättra konnektiviteten i EU, uppmuntra innovation och stimulera investeringar. Den kommer att bidra till att påskynda utbyggnaden av den fysiska infrastruktur som används för gigabitnät genom att stärka samordningen av bygg- och anläggningsprojekt mellan nätoperatörer, som står för upp till 70 % av kostnaderna för nätutbyggnad. Den syftar också till att rationalisera de administrativa förfarandena för utbyggnad av nya nät, förbättra tillträdet till fysisk infrastruktur och insynen i planerade bygg- och anläggningsprojekt, sörja för tydligare villkor för tillträde till fysisk infrastruktur (inbegripet infrastruktur i byggnader) samt påskynda och digitalisera förfarandena för beviljande av tillstånd, där ansökningar ska besvaras inom 15 dagar och anses ha godkänts automatiskt inom fyra månader från mottagandet.

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar kommissionens mål att anpassa direktivet till den senaste tidens och den aktuella tekniska, marknadsrelaterade och lagstiftningsmässiga utvecklingen och att främja en effektivare och snabbare utbyggnad av mer hållbara nät, säkerställa anpassning till den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation (2) och bidra till att göra sektorn för informations- och kommunikationsteknik grönare inom ramen för den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

3.1

EESK välkomnar kommissionens mål att anpassa direktivet till den senaste tidens och den aktuella tekniska, marknadsrelaterade och lagstiftningsmässiga utvecklingen och att främja en effektivare och snabbare utbyggnad av mer hållbara nät, säkerställa anpassning till den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation (2

| 3.2 | EESK uppskattar beslutet att använda en förordning som rättsligt instrument, snarare än ett direktiv, på grund av risken för förseningar och inkonsekvenser i de nationella införlivandeförfarandena med ett direktiv. En förordning säkerställer enhetlighet och begränsar fragmenteringen av nationella lagar, vilket är avgörande för att kommissionens ambitiösa konnektivitetsmål ska kunna uppnås senast 2030. Ett direktiv skulle förmodligen inte vara tillämpligt förrän efter tidsfristens utgång och därmed inte uppnå kommissionens mål att snabbt skapa en gynnsam rättslig ram. En försening i förenklingen av tillståndsförfarandet för utbyggnad skulle också kunna äventyra utvecklingen av den digitala inre marknaden. Den senaste utvecklingen inom den digitala sektorn har potential att föra integrationen av den inre marknaden till en ny nivå genom framväxten av aktörer som är verksamma över gränserna, vilket kommer att stimulera investeringar. |
| --- | --- |

3.2

EESK uppskattar beslutet att använda en förordning som rättsligt instrument, snarare än ett direktiv, på grund av risken för förseningar och inkonsekvenser i de nationella införlivandeförfarandena med ett direktiv. En förordning säkerställer enhetlighet och begränsar fragmenteringen av nationella lagar, vilket är avgörande för att kommissionens ambitiösa konnektivitetsmål ska kunna uppnås senast 2030. Ett direktiv skulle förmodligen inte vara tillämpligt förrän efter tidsfristens utgång och därmed inte uppnå kommissionens mål att snabbt skapa en gynnsam rättslig ram. En försening i förenklingen av tillståndsförfarandet för utbyggnad skulle också kunna äventyra utvecklingen av den digitala inre marknaden. Den senaste utvecklingen inom den digitala sektorn har potential att föra integrationen av den inre marknaden till en ny nivå genom framväxten av aktörer som är verksamma över gränserna, vilket kommer att stimulera investeringar.

| 3.3 | Den låga och inkonsekventa användningen av direktivet, liksom bristen på vägledning, har lett till fragmenterad nationell lagstiftning och regleringsmässig osäkerhet. Detta skapade i sin tur hinder för investeringar och verksamhet över gränserna och för företag som ville uppnå stordriftsfördelar på EU-nivå och därmed dra nytta av fördelarna med EU:s inre marknad. Det finns därför ett behov av ökad harmonisering för att främja utvecklingen av gränsöverskridande verksamhet inom denna sektor och undvika ett Europa med två hastigheter. |
| --- | --- |

3.3

Den låga och inkonsekventa användningen av direktivet, liksom bristen på vägledning, har lett till fragmenterad nationell lagstiftning och regleringsmässig osäkerhet. Detta skapade i sin tur hinder för investeringar och verksamhet över gränserna och för företag som ville uppnå stordriftsfördelar på EU-nivå och därmed dra nytta av fördelarna med EU:s inre marknad. Det finns därför ett behov av ökad harmonisering för att främja utvecklingen av gränsöverskridande verksamhet inom denna sektor och undvika ett Europa med två hastigheter.

| 3.4 | Åtgärderna i förslaget syftar i huvudsak till att förbättra samordningen mellan sektorerna; förenkla och påskynda tillståndsförfarandena; göra förfarandet för tillgång till information om befintlig infrastruktur och planerade bygg- och anläggningsprojekt samt för inlämning av tillståndsansökningar helt digitalt; förenkla återanvändningen av offentlig infrastruktur och utbyggnaden av nätinfrastruktur för operatörerna; förbereda för innovation så att alla nya byggnader och byggnader som genomgår större renoveringar utrustas med fiber och fiberfärdig infrastruktur; och bidra till hållbarhet genom att minska de elektroniska kommunikationsnätens miljöpåverkan genom att främja gemensamt utnyttjande av infrastruktur och införande av effektivare teknik, återanvändning av befintlig infrastruktur och bättre samordning av bygg- och anläggningsprojekt. |
| --- | --- |

3.4

Åtgärderna i förslaget syftar i huvudsak till att förbättra samordningen mellan sektorerna; förenkla och påskynda tillståndsförfarandena; göra förfarandet för tillgång till information om befintlig infrastruktur och planerade bygg- och anläggningsprojekt samt för inlämning av tillståndsansökningar helt digitalt; förenkla återanvändningen av offentlig infrastruktur och utbyggnaden av nätinfrastruktur för operatörerna; förbereda för innovation så att alla nya byggnader och byggnader som genomgår större renoveringar utrustas med fiber och fiberfärdig infrastruktur; och bidra till hållbarhet genom att minska de elektroniska kommunikationsnätens miljöpåverkan genom att främja gemensamt utnyttjande av infrastruktur och införande av effektivare teknik, återanvändning av befintlig infrastruktur och bättre samordning av bygg- och anläggningsprojekt.

| 3.5 | Operatörerna kommer att kunna lämna in tillståndsansökningar och få tillgång till all nödvändig information om befintlig infrastruktur och planerade bygg- och anläggningsprojekt digitalt. EU tror att detta kommer att göra att operatörerna kan bygga ut näten till lägre kostnad. Enligt konsekvensbedömningen innebär detta en besparing på 4,5 miljarder euro, med en minskning av det offentliga stödet på 2,4 miljarder euro. |
| --- | --- |

3.5

Operatörerna kommer att kunna lämna in tillståndsansökningar och få tillgång till all nödvändig information om befintlig infrastruktur och planerade bygg- och anläggningsprojekt digitalt. EU tror att detta kommer att göra att operatörerna kan bygga ut näten till lägre kostnad. Enligt konsekvensbedömningen innebär detta en besparing på 4,5 miljarder euro, med en minskning av det offentliga stödet på 2,4 miljarder euro.

| 3.6 | Definitionerna i förslaget har också utvidgats jämfört med direktivet. Förslaget gäller för nätoperatörer som beviljar tillträde och omfattar även leverantörer av tillhörande faciliteter såsom ledningar, master och stolpar samt fysisk infrastruktur, vilket omfattar infrastruktur som ägs av offentliga institutioner såsom lokala myndigheter, och omfattar byggnader och ingångar till byggnader samt andra tillgångar, bland annat väg- och gatuutrustning, såsom lyktstolpar, trafikmärken, trafikljus, annonspelare, buss- och spårvagnshållplatser och tunnelbanestationer. |
| --- | --- |

3.6

Definitionerna i förslaget har också utvidgats jämfört med direktivet. Förslaget gäller för nätoperatörer som beviljar tillträde och omfattar även leverantörer av tillhörande faciliteter såsom ledningar, master och stolpar samt fysisk infrastruktur, vilket omfattar infrastruktur som ägs av offentliga institutioner såsom lokala myndigheter, och omfattar byggnader och ingångar till byggnader samt andra tillgångar, bland annat väg- och gatuutrustning, såsom lyktstolpar, trafikmärken, trafikljus, annonspelare, buss- och spårvagnshållplatser och tunnelbanestationer.

| 3.7 | Genom förslaget införs nya åtgärder för att öka insynen i befintlig fysisk infrastruktur. Till exempel åläggs ägare av offentlig infrastruktur att göra minimiinformation om fysisk infrastruktur tillgänglig via så kallade centrala informationspunkter. Dessutom fastställs strängare regler för samordning av planerade bygg- och anläggningsprojekt, vilket redan föreskrivs i direktivet men har utvidgats avsevärt i fråga om tillämpningsområde och tillämpning här. Till exempel måste den information om bygg- och anläggningsprojekt som krävs enligt förslaget göras tillgänglig i digitalt format av nätleverantören via en central informationspunkt minst tre månader före den första tillståndsansökan. I detta avseende anser EESK, eftersom databaser med denna information redan finns tillgängliga i många EU-länder, att de centrala informationspunkterna bör integreras och kopplas till andra databaser för att undvika dubbelarbete och minska kostnaderna. |
| --- | --- |

3.7

Genom förslaget införs nya åtgärder för att öka insynen i befintlig fysisk infrastruktur. Till exempel åläggs ägare av offentlig infrastruktur att göra minimiinformation om fysisk infrastruktur tillgänglig via så kallade centrala informationspunkter. Dessutom fastställs strängare regler för samordning av planerade bygg- och anläggningsprojekt, vilket redan föreskrivs i direktivet men har utvidgats avsevärt i fråga om tillämpningsområde och tillämpning här. Till exempel måste den information om bygg- och anläggningsprojekt som krävs enligt förslaget göras tillgänglig i digitalt format av nätleverantören via en central informationspunkt minst tre månader före den första tillståndsansökan. I detta avseende anser EESK, eftersom databaser med denna information redan finns tillgängliga i många EU-länder, att de centrala informationspunkterna bör integreras och kopplas till andra databaser för att undvika dubbelarbete och minska kostnaderna.

| 3.8 | Förslaget innehåller också åtgärder som rör tillståndsförfaranden, som måste standardiseras på nationell nivå och göras fullt tillgängliga genom införandet av tyst godkännande, vilket anses ha skett fyra månader efter det att en ansökan lämnats in. Dessutom föreskrivs en märkning ”fiberfärdig” för att kontrollera om en byggnad uppfyller kraven för en enkel installation av ett nät med mycket hög kapacitet, såsom fiber, vilket ska vara ett villkor för utfärdande av bygglov för nya byggnader. EESK betonar dock att det skulle vara viktigt att installera nät med mycket hög kapacitet i dessa byggnader för att utnyttja deras fulla potential och på bästa sätt utnyttja de investeringar som gjorts. |
| --- | --- |

3.8

Förslaget innehåller också åtgärder som rör tillståndsförfaranden, som måste standardiseras på nationell nivå och göras fullt tillgängliga genom införandet av tyst godkännande, vilket anses ha skett fyra månader efter det att en ansökan lämnats in. Dessutom föreskrivs en märkning ”fiberfärdig” för att kontrollera om en byggnad uppfyller kraven för en enkel installation av ett nät med mycket hög kapacitet, såsom fiber, vilket ska vara ett villkor för utfärdande av bygglov för nya byggnader. EESK betonar dock att det skulle vara viktigt att installera nät med mycket hög kapacitet i dessa byggnader för att utnyttja deras fulla potential och på bästa sätt utnyttja de investeringar som gjorts.

| 3.9 | EESK anser att det är viktigt att medlemsstaterna har möjlighet att bibehålla eller införa åtgärder som är förenliga med EU-lagstiftningen och som går utöver de minimikrav som fastställs i gigabitinfrastrukturakten, såsom uttryckligen anges i skäl 11, där det med rätta anges att denna förordning inte hindrar antagandet av nationella åtgärder i överensstämmelse med EU-rätten som syftar till att främja gemensam användning av befintlig fysisk infrastruktur eller möjliggöra en effektivare utbyggnad av ny fysisk infrastruktur genom att komplettera de rättigheter och skyldigheter som fastställs i gigabitinfrastrukturakten. |
| --- | --- |

3.9

EESK anser att det är viktigt att medlemsstaterna har möjlighet att bibehålla eller införa åtgärder som är förenliga med EU-lagstiftningen och som går utöver de minimikrav som fastställs i gigabitinfrastrukturakten, såsom uttryckligen anges i skäl 11, där det med rätta anges att denna förordning inte hindrar antagandet av nationella åtgärder i överensstämmelse med EU-rätten som syftar till att främja gemensam användning av befintlig fysisk infrastruktur eller möjliggöra en effektivare utbyggnad av ny fysisk infrastruktur genom att komplettera de rättigheter och skyldigheter som fastställs i gigabitinfrastrukturakten.

4.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 4.1 | Förslaget är i linje med den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation, som trädde i kraft i december 2020 och som har uppdaterat EU:s regelverk för elektronisk kommunikation, och bidrar till att dess mål uppnås när det gäller att stimulera investeringar i avancerade konnektivitetsnät. Medan kodexen främst är inriktad på att förbättra konkurrensen, innehåller krav på företag med betydande marknadsinflytande och rör inte bara fysisk infrastruktur utan även elektroniska kommunikationsnät såsom fiberkablar, är huvudsyftet med gigabitinfrastrukturakten att undanröja hindren för nätutbyggnad, med tanke på den aktuella tekniska, marknadsrelaterade och lagstiftningsmässiga utvecklingen. |
| --- | --- |

4.1

Förslaget är i linje med den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation, som trädde i kraft i december 2020 och som har uppdaterat EU:s regelverk för elektronisk kommunikation, och bidrar till att dess mål uppnås när det gäller att stimulera investeringar i avancerade konnektivitetsnät. Medan kodexen främst är inriktad på att förbättra konkurrensen, innehåller krav på företag med betydande marknadsinflytande och rör inte bara fysisk infrastruktur utan även elektroniska kommunikationsnät såsom fiberkablar, är huvudsyftet med gigabitinfrastrukturakten att undanröja hindren för nätutbyggnad, med tanke på den aktuella tekniska, marknadsrelaterade och lagstiftningsmässiga utvecklingen.

| 4.2 | För att de mål som fastställs i gigabitinfrastrukturakten ska kunna uppnås välkomnar EESK anpassningen av texten till definitionerna i kodexen, och understryker att snabba, effektiva och förenklade förfaranden skulle vara av avgörande betydelse, tillsammans med lämpliga villkor och priser som kan tillämpas överallt på ett enhetligt sätt i hela EU. EESK anser att kommissionsriktlinjer skulle vara särskilt användbara i detta avseende. |
| --- | --- |

4.2

För att de mål som fastställs i gigabitinfrastrukturakten ska kunna uppnås välkomnar EESK anpassningen av texten till definitionerna i kodexen, och understryker att snabba, effektiva och förenklade förfaranden skulle vara av avgörande betydelse, tillsammans med lämpliga villkor och priser som kan tillämpas överallt på ett enhetligt sätt i hela EU. EESK anser att kommissionsriktlinjer skulle vara särskilt användbara i detta avseende.

| 4.3 | I linje med målet i EU:s digitala decennium 2030 om att alla europeiska hushåll senast 2030 bör ha tillgång till gigabitnät och snabba mobilnät, och till skillnad från direktivet, främjar förslaget till förordning utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet med tillträdeskrav på ägare av fysisk infrastruktur, oavsett deras marknadsställning. EESK stöder utvidgningen av tillämpningsområdet, som gör det möjligt för alla enheter som tillhandahåller infrastruktur att dra nytta av de snabba tillståndsförfaranden som följer av gigabitinfrastrukturakten. Kommittén framhåller dock vikten av att se till att regelverket är tillräckligt omfattande för att tillgodose de olika behoven hos alla berörda parter som deltar i utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet i EU. |
| --- | --- |

4.3

I linje med målet i EU:s digitala decennium 2030 om att alla europeiska hushåll senast 2030 bör ha tillgång till gigabitnät och snabba mobilnät, och till skillnad från direktivet, främjar förslaget till förordning utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet med tillträdeskrav på ägare av fysisk infrastruktur, oavsett deras marknadsställning. EESK stöder utvidgningen av tillämpningsområdet, som gör det möjligt för alla enheter som tillhandahåller infrastruktur att dra nytta av de snabba tillståndsförfaranden som följer av gigabitinfrastrukturakten. Kommittén framhåller dock vikten av att se till att regelverket är tillräckligt omfattande för att tillgodose de olika behoven hos alla berörda parter som deltar i utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet i EU.

| 4.4 | EESK konstaterar att gemensamt utnyttjande av befintlig infrastruktur är avgörande för att målen för EU:s digitala decennium 2030 ska kunna uppnås, och betonar också vikten av att säkerställa nätens säkerhet och robusthet och skyddet av dem. För att EU:s konnektivitetsmål ska kunna uppnås krävs en övergripande strategi där den senaste tekniken kombineras med resilienta, autonoma och säkra leveranskedjor i syfte att förebygga tjänsteavbrott till följd av störningar eller cyberattacker. I detta syfte bör gigabitinfrastrukturakten uppmuntra nätleverantörerna att välja tekniska komponenter som garanterar en hög nivå av digital säkerhet, minska risken för nätavbrott och hantera denna eventualitet på lämpligt sätt. Nätverkets robusthet, resiliens och cybersäkerhet är avgörande för effektiviteten i de mål som eftersträvas genom gigabitinfrastrukturakten, i linje med EU:s nuvarande regelverk och relevanta aspekter, även med tanke på eventuella framtida EU-åtgärder på området, som ska ingå i kommissionens nya mandat från och med 2024. |
| --- | --- |

4.4

EESK konstaterar att gemensamt utnyttjande av befintlig infrastruktur är avgörande för att målen för EU:s digitala decennium 2030 ska kunna uppnås, och betonar också vikten av att säkerställa nätens säkerhet och robusthet och skyddet av dem. För att EU:s konnektivitetsmål ska kunna uppnås krävs en övergripande strategi där den senaste tekniken kombineras med resilienta, autonoma och säkra leveranskedjor i syfte att förebygga tjänsteavbrott till följd av störningar eller cyberattacker. I detta syfte bör gigabitinfrastrukturakten uppmuntra nätleverantörerna att välja tekniska komponenter som garanterar en hög nivå av digital säkerhet, minska risken för nätavbrott och hantera denna eventualitet på lämpligt sätt. Nätverkets robusthet, resiliens och cybersäkerhet är avgörande för effektiviteten i de mål som eftersträvas genom gigabitinfrastrukturakten, i linje med EU:s nuvarande regelverk och relevanta aspekter, även med tanke på eventuella framtida EU-åtgärder på området, som ska ingå i kommissionens nya mandat från och med 2024.

| 4.5 | EESK betonar att utöver snabba, effektiva och förenklade förfaranden är lämpliga villkor och priser viktiga inslag i tillträdet till infrastruktur. Eftersom det är nödvändigt att säkerställa systemets effektivitet, t.ex. genom att man undviker alltför höga priser som skulle avskräcka från utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet, anser EESK att kommissionen bör anta särskilda riktlinjer i detta avseende. |
| --- | --- |

4.5

EESK betonar att utöver snabba, effektiva och förenklade förfaranden är lämpliga villkor och priser viktiga inslag i tillträdet till infrastruktur. Eftersom det är nödvändigt att säkerställa systemets effektivitet, t.ex. genom att man undviker alltför höga priser som skulle avskräcka från utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet, anser EESK att kommissionen bör anta särskilda riktlinjer i detta avseende.

| 4.6 | EESK anser att en rationalisering och digitalisering av tillståndsförfarandet är ett viktigt inslag i utbyggnaden av elektroniska kommunikationsnät. Det är dock kanske inte förenligt med proportionalitetsprincipen att föreskriva tyst godkännande för ledningsrätter, och det kan inverka menligt på rätten till egendom i enlighet med artiklarna 17 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

4.6

EESK anser att en rationalisering och digitalisering av tillståndsförfarandet är ett viktigt inslag i utbyggnaden av elektroniska kommunikationsnät. Det är dock kanske inte förenligt med proportionalitetsprincipen att föreskriva tyst godkännande för ledningsrätter, och det kan inverka menligt på rätten till egendom i enlighet med artiklarna 17 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 4.7 | EESK anser att en snabb utbyggnad av infrastrukturen, samordning av bygg- och anläggningsprojekt, skapande av synergier mellan de olika nätoperatörerna och gemensam användning av befintlig fysisk infrastruktur bidrar till att spara investeringar genom att man minskar miljöbördan genom att ytterligare anläggningsarbeten undviks, vilket bidrar till att miljömålen uppnås. |
| --- | --- |

4.7

EESK anser att en snabb utbyggnad av infrastrukturen, samordning av bygg- och anläggningsprojekt, skapande av synergier mellan de olika nätoperatörerna och gemensam användning av befintlig fysisk infrastruktur bidrar till att spara investeringar genom att man minskar miljöbördan genom att ytterligare anläggningsarbeten undviks, vilket bidrar till att miljömålen uppnås.

| 4.8 | EESK anser att utbyggnaden av höghastighetsnät är avgörande för utvecklingen och den socioekonomiska sammanhållningen. I detta avseende anser kommittén att man i förslaget bör specificera kontrollerbara åtgärder och insatser som säkerställer en balanserad utveckling och lika tillgång till nät med mycket hög kapacitet, i syfte att undvika att klyftan mellan länder och regioner med olika utvecklingshastighet och kapacitet ökar, i linje med förklaringen om digitala rättigheter och principer (3), enligt vilken alla marknadsaktörer som drar nytta av den digitala omställningen bör ta sitt sociala ansvar och på ett rättvist och proportionerligt sätt bidra till kostnaderna för och offentliga tjänster och infrastrukturer och alla i EU skulle garanteras tillgång till högkvalitativ konnektivitet, med tillgång till internet, inklusive de med låga inkomster (4). |
| --- | --- |

4.8

EESK anser att utbyggnaden av höghastighetsnät är avgörande för utvecklingen och den socioekonomiska sammanhållningen. I detta avseende anser kommittén att man i förslaget bör specificera kontrollerbara åtgärder och insatser som säkerställer en balanserad utveckling och lika tillgång till nät med mycket hög kapacitet, i syfte att undvika att klyftan mellan länder och regioner med olika utvecklingshastighet och kapacitet ökar, i linje med förklaringen om digitala rättigheter och principer (3

4

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/61/EU av den 15 maj 2014 om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation (EUT L 155, 23.5.2014, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (EUT L 321, 17.12.2018, s. 36).

2

(3)  Europeisk förklaring om digitala rättigheter och principer för det digitala decenniet (2023/C 23/01) (EUT C 23, 23.1.2023, s. 1).

3

(4)

4

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/121

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tvätt- och rengöringsmedel och ytaktiva ämnen, om ändring av förordning (EU) 2019/1020 och om upphävande av förordning (EG) nr 648/2004

(COM(2023) 217 final – 2023/0124 (COD))

(2023/C 349/19)

| Föredragande: | Violeta JELIĆ |
| --- | --- |

Föredragande:

Violeta JELIĆ

Violeta JELIĆ

| Remiss | Europaparlamentet, 1.6.2023
  Rådet, 7.6.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 29.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 193/1/2 |

Remiss

Europaparlamentet, 1.6.2023

Rådet, 7.6.2023

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

29.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

193/1/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar uppdateringen och förenklingen av förordning (EG) nr 648/2004 (1) om tvätt- och rengöringsmedel, avlägsnandet av överflödiga eller föråldrade delar och bibehållandet av de delar som fungerar väl. Kommittén anser dock att möjligheterna till rationalisering uppvägs eller överträffas av en ökad administrativ börda till följd av andra aspekter av förslaget till översyn. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar uppdateringen och förenklingen av förordning (EG) nr 648/2004 (1

| 1.2 | EESK betonar vikten av att säkerställa samstämmighet och konsekvens mellan översynen av förordningen om tvätt- och rengöringsmedel och annan lagstiftningsmässig och teknisk utveckling, såsom den som är kopplad till CLP-förordningen ((EG) nr 1272/2008) (2) och ekodesign för hållbara produkter. |
| --- | --- |

1.2

EESK betonar vikten av att säkerställa samstämmighet och konsekvens mellan översynen av förordningen om tvätt- och rengöringsmedel och annan lagstiftningsmässig och teknisk utveckling, såsom den som är kopplad till CLP-förordningen ((EG) nr 1272/2008) (2

| 1.3 | Kommittén ställer sig till fullo bakom att garantera konsumenters och yrkesmässiga användares säkerhet, men anser att de nya kraven på tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer är alltför försiktiga och oflexibla och innehåller motsägelser. EESK rekommenderar att dessa regler anpassas för att vara mer konsekventa, både internt och med andra politikområden, och för att stödja snarare än förhindra innovation inom denna framväxande produktkategori. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén ställer sig till fullo bakom att garantera konsumenters och yrkesmässiga användares säkerhet, men anser att de nya kraven på tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer är alltför försiktiga och oflexibla och innehåller motsägelser. EESK rekommenderar att dessa regler anpassas för att vara mer konsekventa, både internt och med andra politikområden, och för att stödja snarare än förhindra innovation inom denna framväxande produktkategori.

| 1.4 | EESK välkomnar de lika villkor som fastställts för marknadskontroll av EU-tillverkade och importerade tvätt- och rengöringsmedel och ytaktiva ämnen. Kommittén anser dock att skyldigheten att skapa och anmäla ett produktpass för varje parti av ett tvätt- eller rengöringsmedel/ytaktivt ämne är alltför betungande, och rekommenderar att man fastställer en lämpligare utlösande faktor för uppdatering av produktpasset. |
| --- | --- |

1.4

EESK välkomnar de lika villkor som fastställts för marknadskontroll av EU-tillverkade och importerade tvätt- och rengöringsmedel och ytaktiva ämnen. Kommittén anser dock att skyldigheten att skapa och anmäla ett produktpass för varje parti av ett tvätt- eller rengöringsmedel/ytaktivt ämne är alltför betungande, och rekommenderar att man fastställer en lämpligare utlösande faktor för uppdatering av produktpasset.

| 1.5 | EESK efterlyser ytterligare klargöranden om mervärdet av produktpasset och CE-märkningen för marknadskontroll, eftersom denna information inte ingick i kommissionens konsekvensbedömning. Kommittén noterar att bedräglig CE-märkning kan äventyra konsumenternas och användarnas säkerhet och undergräva lika villkor för ekonomiska aktörer som följer kraven. |
| --- | --- |

1.5

EESK efterlyser ytterligare klargöranden om mervärdet av produktpasset och CE-märkningen för marknadskontroll, eftersom denna information inte ingick i kommissionens konsekvensbedömning. Kommittén noterar att bedräglig CE-märkning kan äventyra konsumenternas och användarnas säkerhet och undergräva lika villkor för ekonomiska aktörer som följer kraven.

| 1.6 | Kommittén betonar vikten av att de särskilda och tekniska kraven införs i god tid för att möjliggöra genomförande, och rekommenderar därför att övergångsperioderna inleds först efter antagandet av relevant kompletterande lagstiftning. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén betonar vikten av att de särskilda och tekniska kraven införs i god tid för att möjliggöra genomförande, och rekommenderar därför att övergångsperioderna inleds först efter antagandet av relevant kompletterande lagstiftning.

| 1.7 | EESK stöder en förbättring av produktetiketternas tydlighet och läsbarhet genom att överlappningar mellan lagar undanröjs, etiketternas innehåll förenklas och digital märkning används på ett effektivt sätt. Kommittén rekommenderar att samma möjligheter till digitalisering av märkningen tillämpas på färdigförpackade produkter som vid påfyllningsförsäljning, och att tvätt- och rengöringsmedel ska kunna märkas på ett tydligare sätt med hjälp av piktogram/ ikoner i stället för text. |
| --- | --- |

1.7

EESK stöder en förbättring av produktetiketternas tydlighet och läsbarhet genom att överlappningar mellan lagar undanröjs, etiketternas innehåll förenklas och digital märkning används på ett effektivt sätt. Kommittén rekommenderar att samma möjligheter till digitalisering av märkningen tillämpas på färdigförpackade produkter som vid påfyllningsförsäljning, och att tvätt- och rengöringsmedel ska kunna märkas på ett tydligare sätt med hjälp av piktogram/ ikoner i stället för text.

2.   Bakgrund till yttrandet

Bakgrund till yttrandet

| 2.1 | Genom förslaget uppdateras de gällande reglerna om tvätt- och rengöringsmedel med hänvisning till målen i den europeiska gröna given, kemikaliestrategin för hållbarhet och kommissionens nyligen antagna meddelande om EU:s långsiktiga konkurrenskraft. Förslaget syftar till att förenkla marknadsreglerna genom att avskaffa krav som anses onödiga eller överflödiga, införa frivillig digital märkning genom att åtskillnad görs mellan färdigförpackade produkter och produkter som säljs i påfyllningsformat, underlätta försäljningen av innovativa säkra produkter genom att säkerhetskrav för mikroorganismer införs och stärka tillsynen av efterlevnaden genom att ett produktpass införs. |
| --- | --- |

2.1

Genom förslaget uppdateras de gällande reglerna om tvätt- och rengöringsmedel med hänvisning till målen i den europeiska gröna given, kemikaliestrategin för hållbarhet och kommissionens nyligen antagna meddelande om EU:s långsiktiga konkurrenskraft. Förslaget syftar till att förenkla marknadsreglerna genom att avskaffa krav som anses onödiga eller överflödiga, införa frivillig digital märkning genom att åtskillnad görs mellan färdigförpackade produkter och produkter som säljs i påfyllningsformat, underlätta försäljningen av innovativa säkra produkter genom att säkerhetskrav för mikroorganismer införs och stärka tillsynen av efterlevnaden genom att ett produktpass införs.

| 2.2 | De allmänna bestämmelserna i förslaget omfattar definitioner av ”tvätt- och rengöringsmedel”, ”ytaktiva ämnen” och andra begrepp som det hänvisas till i förslaget till förordning, varav vissa har uppdaterats och förtydligats. |
| --- | --- |

2.2

De allmänna bestämmelserna i förslaget omfattar definitioner av ”tvätt- och rengöringsmedel”, ”ytaktiva ämnen” och andra begrepp som det hänvisas till i förslaget till förordning, varav vissa har uppdaterats och förtydligats.

| 2.3 | I förslaget fastställs produktkrav för tvätt- och rengöringsmedel och ytaktiva ämnen med avseende på fri rörlighet, biologisk nedbrytbarhet, användning av mikroorganismer i tvätt- och rengöringsmedel och begränsningar av mängden fosfater och andra fosforföreningar. De tre sistnämnda aspekterna beskrivs närmare i bilagorna till den föreslagna förordningen. |
| --- | --- |

2.3

I förslaget fastställs produktkrav för tvätt- och rengöringsmedel och ytaktiva ämnen med avseende på fri rörlighet, biologisk nedbrytbarhet, användning av mikroorganismer i tvätt- och rengöringsmedel och begränsningar av mängden fosfater och andra fosforföreningar. De tre sistnämnda aspekterna beskrivs närmare i bilagorna till den föreslagna förordningen.

| 2.4 | Bilaga I innehåller kriterier för fullständig biologisk nedbrytbarhet och testmetoder för ytaktiva ämnen som sådana och i tvätt- och rengöringsmedel. Dessa är i huvudsak oförändrade jämfört med bestämmelserna i förordning (EG) nr 648/2004, eftersom dessa kriterier och testmetoder fortfarande är ändamålsenliga och aktuella. De föråldrade kriterierna för primär biologisk nedbrytbarhet har strukits, liksom undantagsförfarandet för ytaktiva ämnen som inte uppfyller kriterierna för fullständig biologisk nedbrytbarhet: det användes endast en gång, med en post i den tidigare bilaga V som löpte ut 2019, så det anses inte längre vara nödvändigt. |
| --- | --- |

2.4

Bilaga I innehåller kriterier för fullständig biologisk nedbrytbarhet och testmetoder för ytaktiva ämnen som sådana och i tvätt- och rengöringsmedel. Dessa är i huvudsak oförändrade jämfört med bestämmelserna i förordning (EG) nr 648/2004, eftersom dessa kriterier och testmetoder fortfarande är ändamålsenliga och aktuella. De föråldrade kriterierna för primär biologisk nedbrytbarhet har strukits, liksom undantagsförfarandet för ytaktiva ämnen som inte uppfyller kriterierna för fullständig biologisk nedbrytbarhet: det användes endast en gång, med en post i den tidigare bilaga V som löpte ut 2019, så det anses inte längre vara nödvändigt.

| 2.5 | I bilaga II till förslaget införs krav för tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer, i syfte att fastställa harmoniserade regler för sådana produkters säkerhet och relevanta testmetoder för att visa att dessa regler följs. I kraven fastställs vilka (stammar av) mikroorganismer som får användas, på grundval av deras formella identifiering och även ett krav på att de både tillhör riskgrupp I enligt direktiv 2000/54/EG (3) (biologiska agenser i arbetet) och finns upptagna på den förteckning över mikroorganismer med QPS-status (välgrundat antagande om säkerhet) som utfärdas av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa). I bilagan förbjuds också användning av specifika patogena organismer eller genetiskt modifierade mikroorganismer, påståenden om antimikrobiell eller desinficerande verkan, såvida inte tvätt- och rengöringsmedlen uppfyller kraven i förordning (EU) nr 528/2012 (4) om biocidprodukter samt utsläppande på marknaden i påfyllningsformat av rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer. I bilagan fastställs dessutom obligatoriska testkrav för tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer, inbegripet tester av tredje part till stöd för påståenden om mikroorganismernas verkan och ett in vivo-test av akut inhalationstoxicitet (test B.2 enligt förordning (EG) nr 440/2008 (5), dvs. OECD TG 403). |
| --- | --- |

2.5

I bilaga II till förslaget införs krav för tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer, i syfte att fastställa harmoniserade regler för sådana produkters säkerhet och relevanta testmetoder för att visa att dessa regler följs. I kraven fastställs vilka (stammar av) mikroorganismer som får användas, på grundval av deras formella identifiering och även ett krav på att de både tillhör riskgrupp I enligt direktiv 2000/54/EG (3

4

5

| 2.6 | I förslaget bibehålls de detaljerade begränsningarna av mängden fosfater och andra fosforföreningar i förordning (EG) nr 648/2004 oförändrade. |
| --- | --- |

2.6

I förslaget bibehålls de detaljerade begränsningarna av mängden fosfater och andra fosforföreningar i förordning (EG) nr 648/2004 oförändrade.

| 2.7 | I förslaget beskrivs skyldigheterna för de ekonomiska aktörerna, dvs. tillverkare, importörer, distributörer och den nya rollen som behörig representant. Den tidigare skyldigheten för tillverkaren att vara etablerad i unionen stryks, men tillverkare utanför unionen måste genom skriftlig fullmakt utse en behörig representant som ska utföra vissa uppgifter (medan detta är frivilligt för tillverkare som är etablerade i unionen). |
| --- | --- |

2.7

I förslaget beskrivs skyldigheterna för de ekonomiska aktörerna, dvs. tillverkare, importörer, distributörer och den nya rollen som behörig representant. Den tidigare skyldigheten för tillverkaren att vara etablerad i unionen stryks, men tillverkare utanför unionen måste genom skriftlig fullmakt utse en behörig representant som ska utföra vissa uppgifter (medan detta är frivilligt för tillverkare som är etablerade i unionen).

| 2.8 | Genom förslaget införs ett nytt förfarande för bedömning av överensstämmelse som ska utföras av tillverkare av tvätt- och rengöringsmedel eller ytaktiva ämnen, som bygger på modul A i beslut nr 768/2008/EG (intern tillverkningskontroll). Förfarandet inbegriper en egenförsäkran om överensstämmelse och kräver att det upprättas teknisk dokumentation som innehåller en beskrivning av tvätt- eller rengöringsmedlet och dess användning, rapporter från de tester som utförts för att visa överensstämmelse samt ett faktablad om beståndsdelar. |
| --- | --- |

2.8

Genom förslaget införs ett nytt förfarande för bedömning av överensstämmelse som ska utföras av tillverkare av tvätt- och rengöringsmedel eller ytaktiva ämnen, som bygger på modul A i beslut nr 768/2008/EG (intern tillverkningskontroll). Förfarandet inbegriper en egenförsäkran om överensstämmelse och kräver att det upprättas teknisk dokumentation som innehåller en beskrivning av tvätt- eller rengöringsmedlet och dess användning, rapporter från de tester som utförts för att visa överensstämmelse samt ett faktablad om beståndsdelar.

| 2.9 | Det fastställs krav för CE-märkning och märkning av tvätt- och rengöringsmedel och ytaktiva ämnen, inbegripet regler för införande av digital märkning om den ekonomiska aktören väljer att använda detta. Märkningskraven beskrivs närmare i bilaga V, med specifikationer för märkning av innehåll, doseringsinformation som kan utelämnas från den fysiska etiketten när den tillhandahålls på en digital etikett och ett förenklat doseringsschema för tvättmedel för konsumentbruk. I förslaget införs också begreppet databärare, som används för att få tillgång till den digitala etiketten och som måste finnas på tvätt- eller rengöringsmedlet eller det ytaktiva medlet, dess förpackning eller medföljande dokumentation. |
| --- | --- |

2.9

Det fastställs krav för CE-märkning och märkning av tvätt- och rengöringsmedel och ytaktiva ämnen, inbegripet regler för införande av digital märkning om den ekonomiska aktören väljer att använda detta. Märkningskraven beskrivs närmare i bilaga V, med specifikationer för märkning av innehåll, doseringsinformation som kan utelämnas från den fysiska etiketten när den tillhandahålls på en digital etikett och ett förenklat doseringsschema för tvättmedel för konsumentbruk. I förslaget införs också begreppet databärare, som används för att få tillgång till den digitala etiketten och som måste finnas på tvätt- eller rengöringsmedlet eller det ytaktiva medlet, dess förpackning eller medföljande dokumentation.

| 2.10 | I förslaget fastställs kraven på och innehållet i ett produktpass, som införs för att underlätta försäkran om överensstämmelse (via ett centralt register) och marknadskontroll för tvätt- och rengöringsmedel eller ytaktiva ämnen som släpps ut på marknaden. Produktpasset ska kunna nås via samma databärare på produkten som nämns ovan och är avsett att vara kompatibelt med alla produktpass som införs till exempel enligt lagstiftningen om ekodesign för hållbara produkter. Kommissionen åläggs att anta en genomförandeakt med tekniska krav för produktpass och databärare. |
| --- | --- |

2.10

I förslaget fastställs kraven på och innehållet i ett produktpass, som införs för att underlätta försäkran om överensstämmelse (via ett centralt register) och marknadskontroll för tvätt- och rengöringsmedel eller ytaktiva ämnen som släpps ut på marknaden. Produktpasset ska kunna nås via samma databärare på produkten som nämns ovan och är avsett att vara kompatibelt med alla produktpass som införs till exempel enligt lagstiftningen om ekodesign för hållbara produkter. Kommissionen åläggs att anta en genomförandeakt med tekniska krav för produktpass och databärare.

| 2.11 | Kommissionen ges befogenhet att anta framtida delegerade akter för att anpassa de krav som beskrivs i de föregående kapitlen mot bakgrund av den tekniska och vetenskapliga utvecklingen samt marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

2.11

Kommissionen ges befogenhet att anta framtida delegerade akter för att anpassa de krav som beskrivs i de föregående kapitlen mot bakgrund av den tekniska och vetenskapliga utvecklingen samt marknadsutvecklingen.

| 2.12 | Övergångs- och slutbestämmelserna omfattar en särskild översynsklausul i artikel 32 för kraven för tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer, enligt vilken kommissionen ska bedöma dessa bestämmelsers relevans och ändamålsenlighet senast tre år efter förordningens ikraftträdande. |
| --- | --- |

2.12

Övergångs- och slutbestämmelserna omfattar en särskild översynsklausul i artikel 32 för kraven för tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer, enligt vilken kommissionen ska bedöma dessa bestämmelsers relevans och ändamålsenlighet senast tre år efter förordningens ikraftträdande.

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att förordning (EG) nr 648/2004 om tvätt- och rengöringsmedel har relevanta mål och fungerar väl och att dess mål i stor utsträckning har uppnåtts. |
| --- | --- |

3.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att förordning (EG) nr 648/2004 om tvätt- och rengöringsmedel har relevanta mål och fungerar väl och att dess mål i stor utsträckning har uppnåtts.

| 3.2 | EESK instämmer i kommissionens mål att uppdatera förordningen om tvätt- och rengöringsmedel för att återspegla den tekniska, handelsmässiga och politiska utveckling som skett sedan förordningen antogs 2004, och stöder dess mål att förenkla kraven för de ekonomiska aktörerna – särskilt små och medelstora företag – och undanröja överlappningar och dubbla krav i förhållande till annan EU-lagstiftning. Kommittén välkomnar de förenklingar som införs genom förslaget, men anser att minskningen av den administrativa bördan är mer blygsam än vad kommissionen antyder, och att bördan i praktiken ökar avsevärt på andra områden. (6) |
| --- | --- |

3.2

EESK instämmer i kommissionens mål att uppdatera förordningen om tvätt- och rengöringsmedel för att återspegla den tekniska, handelsmässiga och politiska utveckling som skett sedan förordningen antogs 2004, och stöder dess mål att förenkla kraven för de ekonomiska aktörerna – särskilt små och medelstora företag – och undanröja överlappningar och dubbla krav i förhållande till annan EU-lagstiftning. Kommittén välkomnar de förenklingar som införs genom förslaget, men anser att minskningen av den administrativa bördan är mer blygsam än vad kommissionen antyder, och att bördan i praktiken ökar avsevärt på andra områden. (6

| 3.3 | Översynen av förordningen om tvätt- och rengöringsmedel sker parallellt med flera andra förslag till reviderad eller ny lagstiftning som också påverkar tvätt- och rengöringsmedel, däribland CLP-förordningen ((EG) nr 1272/2008) och den nya förordningen om ekodesign för hållbara produkter. EESK framhåller vikten av att säkerställa full samstämmighet och konsekvens mellan dessa olika rättsakter och undvika skillnader och överlappningar i deras bestämmelser. |
| --- | --- |

3.3

Översynen av förordningen om tvätt- och rengöringsmedel sker parallellt med flera andra förslag till reviderad eller ny lagstiftning som också påverkar tvätt- och rengöringsmedel, däribland CLP-förordningen ((EG) nr 1272/2008) och den nya förordningen om ekodesign för hållbara produkter. EESK framhåller vikten av att säkerställa full samstämmighet och konsekvens mellan dessa olika rättsakter och undvika skillnader och överlappningar i deras bestämmelser.

| 3.4 | EESK stöder den förenklade definitionen av ”tvätt- och rengöringsmedel” i kommissionens förslag, som kommer att bli lättare att förstå och tillämpa av såväl ekonomiska aktörer som offentliga myndigheter. Strykningen av hänvisningen till specifika kategorier av beståndsdelar (tvål och/eller ytaktiva ämnen) i definitionen av tvätt- och rengöringsmedel gör definitionen mer inkluderande och ökar tydligheten beträffande utrymmet för framtida innovation i produktkategorin. |
| --- | --- |

3.4

EESK stöder den förenklade definitionen av ”tvätt- och rengöringsmedel” i kommissionens förslag, som kommer att bli lättare att förstå och tillämpa av såväl ekonomiska aktörer som offentliga myndigheter. Strykningen av hänvisningen till specifika kategorier av beståndsdelar (tvål och/eller ytaktiva ämnen) i definitionen av tvätt- och rengöringsmedel gör definitionen mer inkluderande och ökar tydligheten beträffande utrymmet för framtida innovation i produktkategorin.

| 3.5 | EESK välkomnar bibehållandet av kraven på biologisk nedbrytbarhet för ytaktiva ämnen och avskaffandet av undantagsförfarandet, som inte längre används. Detta bidrar till att rationalisera och förbättra tydligheten i bestämmelserna för ekonomiska aktörer och myndigheter. |
| --- | --- |

3.5

EESK välkomnar bibehållandet av kraven på biologisk nedbrytbarhet för ytaktiva ämnen och avskaffandet av undantagsförfarandet, som inte längre används. Detta bidrar till att rationalisera och förbättra tydligheten i bestämmelserna för ekonomiska aktörer och myndigheter.

| 3.6 | EESK anser att de föreslagna kraven för tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer är alltför föreskrivande och inte lämpar sig väl för tvätt- och rengöringsmedel. Testkraven i bilaga II anses vara alltför betungande, särskilt för små och medelstora företag. För mikroorganismer som används i tvätt- och rengöringsmedel i sprayformat krävs det att de klarar ett test på ryggradsdjur för akut inhalationstoxicitet, vilket skulle innebära att i genomsnitt 30 djur avlivas per test. Detta undergräver åtagandet i direktiv 2010/63/EU (7) om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål och är inte nödvändigt eftersom det finns alternativa metoder för att fastställa säkerheten (t.ex. jämförelse med historiska data, in vitro-tester med mänskliga cellinjer eller sammanvägd bedömning, särskilt med beaktande av att riskgrupp I/ QPS-status är obligatoriskt). |
| --- | --- |

3.6

EESK anser att de föreslagna kraven för tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer är alltför föreskrivande och inte lämpar sig väl för tvätt- och rengöringsmedel. Testkraven i bilaga II anses vara alltför betungande, särskilt för små och medelstora företag. För mikroorganismer som används i tvätt- och rengöringsmedel i sprayformat krävs det att de klarar ett test på ryggradsdjur för akut inhalationstoxicitet, vilket skulle innebära att i genomsnitt 30 djur avlivas per test. Detta undergräver åtagandet i direktiv 2010/63/EU (7

| 3.7 | EESK anser att det är olämpligt att kräva att mikroorganismer som används i tvätt- och rengöringsmedel ska vara upptagna på Efsas QPS-förteckning. Detta är inte ens ett obligatoriskt krav på en mikroorganism som ska användas i livsmedels- och foderindustrin, utan bara en utgångspunkt för Efsas vidare utvärdering. Mikroorganismer som inte finns med på QPS-förteckningen kan fortfarande bedömas med avseende på säkerheten och användas i livsmedel eller foder, men för tvätt- och rengöringsmedel skulle det inte finnas någon sådan möjlighet förrän kommissionen gjort en formell översyn/revidering av kraven. Det anses inte vara proportionerligt att ha mer restriktiva regler för tvätt- och rengöringsmedel än för livsmedel, som förtärs direkt. Å andra sidan skulle EESK, om upptagande på QPS-förteckningen skulle vara obligatoriskt, anse det vara omotiverat att kräva att tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer ska märkas med en varning om att produkten inte får användas på ytor som kommer i kontakt med livsmedel. |
| --- | --- |

3.7

EESK anser att det är olämpligt att kräva att mikroorganismer som används i tvätt- och rengöringsmedel ska vara upptagna på Efsas QPS-förteckning. Detta är inte ens ett obligatoriskt krav på en mikroorganism som ska användas i livsmedels- och foderindustrin, utan bara en utgångspunkt för Efsas vidare utvärdering. Mikroorganismer som inte finns med på QPS-förteckningen kan fortfarande bedömas med avseende på säkerheten och användas i livsmedel eller foder, men för tvätt- och rengöringsmedel skulle det inte finnas någon sådan möjlighet förrän kommissionen gjort en formell översyn/revidering av kraven. Det anses inte vara proportionerligt att ha mer restriktiva regler för tvätt- och rengöringsmedel än för livsmedel, som förtärs direkt. Å andra sidan skulle EESK, om upptagande på QPS-förteckningen skulle vara obligatoriskt, anse det vara omotiverat att kräva att tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer ska märkas med en varning om att produkten inte får användas på ytor som kommer i kontakt med livsmedel.

| 3.8 | Att begränsa de mikroorganismer som får användas på det sätt som beskrivs i den nya bilaga II riskerar att hämma eller förhindra innovation, och bortser från både det faktum att tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer redan omfattas av förordningen om tvätt- och rengöringsmedel och annan lagstiftning, såsom direktivet om allmän produktsäkerhet, och den ram som industrin utvecklat för att möjliggöra lämplig riskhantering av mikrobiella beståndsdelar. I förslaget undantas tvätt- och rengöringsmedel som släpps ut på marknaden i forsknings- och utvecklingssyfte från kravet i punkt 1 i bilaga II, men den enda mekanism som finns tillgänglig för att tillåta kommersiell användning av nya (stammar av) mikroorganismer är genom översynsklausulen i artikel 32 och/eller delegerade akter. EESK rekommenderar att man antar en mindre restriktiv process för att möjliggöra och främja innovation inom detta växande produktsegment. |
| --- | --- |

3.8

Att begränsa de mikroorganismer som får användas på det sätt som beskrivs i den nya bilaga II riskerar att hämma eller förhindra innovation, och bortser från både det faktum att tvätt- och rengöringsmedel som innehåller mikroorganismer redan omfattas av förordningen om tvätt- och rengöringsmedel och annan lagstiftning, såsom direktivet om allmän produktsäkerhet, och den ram som industrin utvecklat för att möjliggöra lämplig riskhantering av mikrobiella beståndsdelar. I förslaget undantas tvätt- och rengöringsmedel som släpps ut på marknaden i forsknings- och utvecklingssyfte från kravet i punkt 1 i bilaga II, men den enda mekanism som finns tillgänglig för att tillåta kommersiell användning av nya (stammar av) mikroorganismer är genom översynsklausulen i artikel 32 och/eller delegerade akter. EESK rekommenderar att man antar en mindre restriktiv process för att möjliggöra och främja innovation inom detta växande produktsegment.

| 3.9 | EESK stöder kommissionen när det gäller att bibehålla de befintliga begränsningarna av mängden fosfater och andra fosforföreningar, som har visat sig vara framgångsrika när det gäller att minska användningen av fosfor sedan 2014 och begränsa användningen av fosfor till tillämpningar där det är av avgörande betydelse eller där en begränsning skulle leda till ännu större negativa effekter på miljö, säkerhet och/eller rengöringsprestanda. (8) |
| --- | --- |

3.9

EESK stöder kommissionen när det gäller att bibehålla de befintliga begränsningarna av mängden fosfater och andra fosforföreningar, som har visat sig vara framgångsrika när det gäller att minska användningen av fosfor sedan 2014 och begränsa användningen av fosfor till tillämpningar där det är av avgörande betydelse eller där en begränsning skulle leda till ännu större negativa effekter på miljö, säkerhet och/eller rengöringsprestanda. (8

| 3.10 | EESK anser att det behövs ytterligare tydlighet när det gäller rollerna och skyldigheterna för de ekonomiska aktörer som anges i förslaget, särskilt den behöriga representant som beskrivs i artikel 8. När det är obligatoriskt för en tillverkare som är etablerad utanför unionen att utse en sådan behörig representant är det oklart om den fullmakt som tillverkaren ger representanten måste omfatta till exempel skyldigheten att tillhandahålla ett faktablad om beståndsdelar till medlemsstaternas utsedda organ, i enlighet med artikel 7.6. För att säkerställa lika villkor är det viktigt att samma skyldigheter gäller för tillverkare både inom och utanför unionen och att det är tydligt hur dessa skyldigheter ska fullgöras. |
| --- | --- |

3.10

EESK anser att det behövs ytterligare tydlighet när det gäller rollerna och skyldigheterna för de ekonomiska aktörer som anges i förslaget, särskilt den behöriga representant som beskrivs i artikel 8. När det är obligatoriskt för en tillverkare som är etablerad utanför unionen att utse en sådan behörig representant är det oklart om den fullmakt som tillverkaren ger representanten måste omfatta till exempel skyldigheten att tillhandahålla ett faktablad om beståndsdelar till medlemsstaternas utsedda organ, i enlighet med artikel 7.6. För att säkerställa lika villkor är det viktigt att samma skyldigheter gäller för tillverkare både inom och utanför unionen och att det är tydligt hur dessa skyldigheter ska fullgöras.

| 3.11 | EESK efterlyser ytterligare förtydliganden om mervärdet av produktpasset och CE-märkningen som sätt att visa och/eller kontrollera överensstämmelsen hos produkter som omfattas av förordningen om tvätt- och rengöringsmedel. I kommissionens konsekvensbedömningsrapport anförs inga specifika problem med efterlevnad eller säkerhetsrisker för konsumenterna som motivering för införandet av dessa krav, och de ingår inte i de politiska alternativ som läggs fram. Således saknas information om bedömningen av deras konsekvenser. EESK stöder dock kravet på att ett produktpass ska tillämpas på samma sätt på alla tillverkare av tvätt- och rengöringsmedel eller ytaktiva ämnen, oavsett om de är etablerade i eller utanför unionen, i syfte att förhindra att europeiska produkters konkurrenskraft äventyras av import. |
| --- | --- |

3.11

EESK efterlyser ytterligare förtydliganden om mervärdet av produktpasset och CE-märkningen som sätt att visa och/eller kontrollera överensstämmelsen hos produkter som omfattas av förordningen om tvätt- och rengöringsmedel. I kommissionens konsekvensbedömningsrapport anförs inga specifika problem med efterlevnad eller säkerhetsrisker för konsumenterna som motivering för införandet av dessa krav, och de ingår inte i de politiska alternativ som läggs fram. Således saknas information om bedömningen av deras konsekvenser. EESK stöder dock kravet på att ett produktpass ska tillämpas på samma sätt på alla tillverkare av tvätt- och rengöringsmedel eller ytaktiva ämnen, oavsett om de är etablerade i eller utanför unionen, i syfte att förhindra att europeiska produkters konkurrenskraft äventyras av import.

| 3.12 | Anbringandet av ett CE-märke utgör inte i sig ett bevis på att förfaranden för bedömning av överensstämmelse har genomförts i enlighet med förordningen, och detta måste fortfarande kontrolleras av tillsynsmyndigheterna, såsom är fallet enligt den gällande förordningen. Bedräglig CE-märkning förekommer i fråga om andra produktkategorier som omfattas av liknande lagstiftning och kan utsätta konsumenterna för hälso- och säkerhetsrisker. |
| --- | --- |

3.12

Anbringandet av ett CE-märke utgör inte i sig ett bevis på att förfaranden för bedömning av överensstämmelse har genomförts i enlighet med förordningen, och detta måste fortfarande kontrolleras av tillsynsmyndigheterna, såsom är fallet enligt den gällande förordningen. Bedräglig CE-märkning förekommer i fråga om andra produktkategorier som omfattas av liknande lagstiftning och kan utsätta konsumenterna för hälso- och säkerhetsrisker.

| 3.13 | EESK anser att ett produktpass som införs i enlighet med förordningen om tvätt- och rengöringsmedel bör integreras fullt ut med dem som antagits enligt annan lagstiftning, såsom förordningen om ekodesign för hållbara produkter. För att minimera den administrativa bördan för ekonomiska aktörer, särskilt små och medelstora företag, och offentliga myndigheter är det viktigt att upprätthålla samstämmighet och undvika överlappande eller olika krav. |
| --- | --- |

3.13

EESK anser att ett produktpass som införs i enlighet med förordningen om tvätt- och rengöringsmedel bör integreras fullt ut med dem som antagits enligt annan lagstiftning, såsom förordningen om ekodesign för hållbara produkter. För att minimera den administrativa bördan för ekonomiska aktörer, särskilt små och medelstora företag, och offentliga myndigheter är det viktigt att upprätthålla samstämmighet och undvika överlappande eller olika krav.

| 3.14 | EESK anser att de informationskrav för produktpasset som för närvarande föreslås är oförenliga med en minskning av den administrativa bördan. Skapandet av ett produktpass, anmälan till ett register och utskrift/anbringande av en ny databärare för varje specifikt parti av en produkt är varken praktiskt genomförbart eller proportionerligt, och kravet på att dessa steg ska slutföras före utsläppandet på marknaden kommer sannolikt att medföra störningar och förseningar i leveranskedjorna. EESK rekommenderar att kommissionen anpassar dessa krav till en mer genomförbar utlösande faktor beträffande frekvens eller variation. |
| --- | --- |

3.14

EESK anser att de informationskrav för produktpasset som för närvarande föreslås är oförenliga med en minskning av den administrativa bördan. Skapandet av ett produktpass, anmälan till ett register och utskrift/anbringande av en ny databärare för varje specifikt parti av en produkt är varken praktiskt genomförbart eller proportionerligt, och kravet på att dessa steg ska slutföras före utsläppandet på marknaden kommer sannolikt att medföra störningar och förseningar i leveranskedjorna. EESK rekommenderar att kommissionen anpassar dessa krav till en mer genomförbar utlösande faktor beträffande frekvens eller variation.

| 3.15 | Kommittén noterar att de särskilda och tekniska kraven för produktpasset kommer att specificeras senare i en genomförandeakt. Det handlar om inslag som är avgörande för genomförandet av den föreslagna förordningen, och EESK betonar vikten av att dessa krav antas i god tid innan förordningen träder i kraft för att undvika rättslig osäkerhet. För att de ekonomiska aktörerna ska få tillräckligt med tid för att genomföra bestämmelserna rekommenderar EESK att övergångsperioderna för genomförandet av den reviderade förordningen om tvätt- och rengöringsmedel inleds först efter det att kommissionen har fullgjort sina lagstiftningsskyldigheter. |
| --- | --- |

3.15

Kommittén noterar att de särskilda och tekniska kraven för produktpasset kommer att specificeras senare i en genomförandeakt. Det handlar om inslag som är avgörande för genomförandet av den föreslagna förordningen, och EESK betonar vikten av att dessa krav antas i god tid innan förordningen träder i kraft för att undvika rättslig osäkerhet. För att de ekonomiska aktörerna ska få tillräckligt med tid för att genomföra bestämmelserna rekommenderar EESK att övergångsperioderna för genomförandet av den reviderade förordningen om tvätt- och rengöringsmedel inleds först efter det att kommissionen har fullgjort sina lagstiftningsskyldigheter.

| 3.16 | EESK stöder avskaffandet av faktabladet om beståndsdelar för tvätt- och rengöringsmedel som uppfyller kriterierna för att klassificeras som farliga enligt CLP-förordningen, eftersom detta undanröjer en onödig överlappning med bestämmelserna i den förordningen. När det gäller icke-farliga tvätt- och rengöringsmedel föreslår EESK att faktabladet om beståndsdelar ska tillhandahållas på motiverad begäran av medlemsstaternas utsedda organ, till följd av fastställda behov eller farhågor i fråga om konsumentskydd. Denna formulering skulle stämma bättre överens med artikel 8.3 c i förslaget och även med bilaga VIII till CLP-förordningen. |
| --- | --- |

3.16

EESK stöder avskaffandet av faktabladet om beståndsdelar för tvätt- och rengöringsmedel som uppfyller kriterierna för att klassificeras som farliga enligt CLP-förordningen, eftersom detta undanröjer en onödig överlappning med bestämmelserna i den förordningen. När det gäller icke-farliga tvätt- och rengöringsmedel föreslår EESK att faktabladet om beståndsdelar ska tillhandahållas på motiverad begäran av medlemsstaternas utsedda organ, till följd av fastställda behov eller farhågor i fråga om konsumentskydd. Denna formulering skulle stämma bättre överens med artikel 8.3 c i förslaget och även med bilaga VIII till CLP-förordningen.

| 3.17 | EESK välkomnar de föreslagna, om än relativt begränsade, ändringarna av märkningskraven i syfte att undanröja överlappningar mellan CLP-förordningen och förordningen om tvätt- och rengöringsmedel när det gäller identifiering av beståndsdelar. Detta kommer att bidra till att göra etiketterna tydligare och mer relevanta för konsumenter/slutanvändare, som i oberoende forskning har visat sig föredra etiketter med mindre men tydligare information. (9) I detta sammanhang föreslår EESK att märkningen av tvätt- och rengöringsmedel förenklas ytterligare med hjälp av ett system med piktogram eller ikoner i stället för text. |
| --- | --- |

3.17

EESK välkomnar de föreslagna, om än relativt begränsade, ändringarna av märkningskraven i syfte att undanröja överlappningar mellan CLP-förordningen och förordningen om tvätt- och rengöringsmedel när det gäller identifiering av beståndsdelar. Detta kommer att bidra till att göra etiketterna tydligare och mer relevanta för konsumenter/slutanvändare, som i oberoende forskning har visat sig föredra etiketter med mindre men tydligare information. (9

| 3.18 | EESK stöder bestämmelserna i förslaget om att möjliggöra digital märkning, vilket också kommer att bidra till att förbättra de fysiska etiketternas läslighet samtidigt som konsumentens/ slutanvändarens upplevelse blir bättre vad gäller information, språkval och läsbarhet. Kommittén stöder också tillgången till både digitala etiketter och produktpassinformation genom en enda databärare, för att minimera förvirring och alltför mycket information på etiketterna. |
| --- | --- |

3.18

EESK stöder bestämmelserna i förslaget om att möjliggöra digital märkning, vilket också kommer att bidra till att förbättra de fysiska etiketternas läslighet samtidigt som konsumentens/ slutanvändarens upplevelse blir bättre vad gäller information, språkval och läsbarhet. Kommittén stöder också tillgången till både digitala etiketter och produktpassinformation genom en enda databärare, för att minimera förvirring och alltför mycket information på etiketterna.

| 3.19 | EESK välkomnar förslaget om att tillåta att den mesta av den obligatoriska märkningen tillhandahålls digitalt för produkter som säljs i påfyllningsformat, men undrar varför samma regler inte bör tillämpas på färdigförpackade produkter som vid påfyllningsförsäljning. Detta skulle bättre garantera lika villkor för tvätt- och rengöringsmedel som släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

3.19

EESK välkomnar förslaget om att tillåta att den mesta av den obligatoriska märkningen tillhandahålls digitalt för produkter som säljs i påfyllningsformat, men undrar varför samma regler inte bör tillämpas på färdigförpackade produkter som vid påfyllningsförsäljning. Detta skulle bättre garantera lika villkor för tvätt- och rengöringsmedel som släpps ut på marknaden.

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2004 av den 31 mars 2004 om tvätt- och rengöringsmedel (EUT L 104, 8.4.2004, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG av den 18 september 2000 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologiska agens i arbetet (sjunde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 262, 17.10.2000, s. 21).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (EUT L 167, 27.6.2012, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 440/2008 av den 30 maj 2008 om testmetoder enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (EUT L 142, 31.5.2008, s. 1).

5

(6)  Mer information om den administrativa bördan för tvätt- och rengöringsmedelsindustrin finns i AISE:s faktablad om den kumulativa kostnadsbedömningen.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (EUT L 276, 20.10.2010, s. 33).

7

(8)  
  ”Relevanz der gewerblichen Textil- und Geschirrreinigung am Eintrag von Phosphat und anderen Phosphorverbindungen (P) in das Abwasser”, Umweltbundesamt 98/2021.

8

(9)  Geuens M, Byrne D, Boeije G, Peeters V, Vandecasteele B. ”Investigating the effectiveness of simplified labels for safe use communication: the case of household detergents”. Int J Consum Stud. 2021; 45(6):1410–24. https://doi.org/10.1111/ijcs.12662.

9

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/127 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/127

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU:s handlingsplan: Skydda och återställa marina ekosystem för ett hållbart och resilient fiske

(COM(2023) 102 final)

(2023/C 349/20)

| Föredragande: | Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Föredragande:

Javier GARAT PÉREZ

Javier GARAT PÉREZ

| Remiss | Europeiska kommissionen, 27.3.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 28.6.2023 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 41/0/4 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 149/0/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 27.3.2023

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

28.6.2023

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

41/0/4

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

149/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Våra hav täcker 70 % av jordens yta. De är en källa till livsmedel och biologisk mångfald, bidrar till att reglera klimatet och bidrar till försörjningen i många kustsamhällen samt medför betydande hälsomässiga, sociala och ekonomiska fördelar. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser därför att friska marina ekosystem är avgörande för livet på jorden och de befolkningar som är beroende av dem. |
| --- | --- |

1.1

Våra hav täcker 70 % av jordens yta. De är en källa till livsmedel och biologisk mångfald, bidrar till att reglera klimatet och bidrar till försörjningen i många kustsamhällen samt medför betydande hälsomässiga, sociala och ekonomiska fördelar. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser därför att friska marina ekosystem är avgörande för livet på jorden och de befolkningar som är beroende av dem.

| 1.2 | Fiskare i EU levererar fiskeriprodukter av hög kvalitet med relativt lågt koldioxidavtryck. EESK gläder sig åt den spektakulära återhämtningen av fiskbestånden i EU efter år av god förvaltning och minskat fisketryck. Enligt uppgifter från kommissionen fanns det i EU bara fem fiskbestånd i hållbart skick 2009, men 2022 fanns det mer än sextio och läget fortsätter att förbättras. (1) Fiskbestånden, särskilt i Nordostatlanten, har gradvis ökat avsevärt och har på bara tio år ökat med 50 % jämfört med 2010. (2) Dessutom kommer 99 % av landningarna av fiskbestånd som förvaltas av EU i Nordostatlanten (3) från hållbara fiskbestånd, jämfört med 82,5 % globalt (4). |
| --- | --- |

1.2

Fiskare i EU levererar fiskeriprodukter av hög kvalitet med relativt lågt koldioxidavtryck. EESK gläder sig åt den spektakulära återhämtningen av fiskbestånden i EU efter år av god förvaltning och minskat fisketryck. Enligt uppgifter från kommissionen fanns det i EU bara fem fiskbestånd i hållbart skick 2009, men 2022 fanns det mer än sextio och läget fortsätter att förbättras. (1

2

3

4

| 1.3 | Denna återhämtning har emellertid skett till en hög socioekonomisk kostnad. De minskade kvoterna, i kombination med de ständiga kriser som fisket drabbats av, har en förödande effekt och leder till skrotning av fartyg i hela EU. Enligt FAO har fiskeflottan inom EU i dag 28 % färre fartyg än år 2000. EESK anser därför att det är mycket viktigt att ge företag och arbetstagare förutsägbara inkomster och en ram för ekonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

1.3

Denna återhämtning har emellertid skett till en hög socioekonomisk kostnad. De minskade kvoterna, i kombination med de ständiga kriser som fisket drabbats av, har en förödande effekt och leder till skrotning av fartyg i hela EU. Enligt FAO har fiskeflottan inom EU i dag 28 % färre fartyg än år 2000. EESK anser därför att det är mycket viktigt att ge företag och arbetstagare förutsägbara inkomster och en ram för ekonomisk stabilitet.

| 1.4 | Trots att fiskerinäringen inom EU har gjort stora ansträngningar och framsteg när det gäller hållbarhet och skydd av marina ekosystem är haven fortfarande föremål för klimatförändringar, försurning och förorenande ämnen såsom plast och annat skräp eller avfall från verksamhet på land, vilka utgör ett allvarligt hot mot marina ekosystem och samhällen som är beroende av dem. För att ta itu med dessa problem, och i linje med målen i den nya globala ramen för biologisk mångfald för tiden efter 2020 och EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, måste 30 % av EU:s havsområden skyddas med hjälp av lagstiftning senast 2030. EESK uppmanar medlemsstaterna att uppnå detta mål inom den fastställda tidsramen och att hitta lösningar som möjliggör samexistens med fisket när vetenskapliga rön tillåter det. |
| --- | --- |

1.4

Trots att fiskerinäringen inom EU har gjort stora ansträngningar och framsteg när det gäller hållbarhet och skydd av marina ekosystem är haven fortfarande föremål för klimatförändringar, försurning och förorenande ämnen såsom plast och annat skräp eller avfall från verksamhet på land, vilka utgör ett allvarligt hot mot marina ekosystem och samhällen som är beroende av dem. För att ta itu med dessa problem, och i linje med målen i den nya globala ramen för biologisk mångfald för tiden efter 2020 och EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, måste 30 % av EU:s havsområden skyddas med hjälp av lagstiftning senast 2030. EESK uppmanar medlemsstaterna att uppnå detta mål inom den fastställda tidsramen och att hitta lösningar som möjliggör samexistens med fisket när vetenskapliga rön tillåter det.

| 1.5 | Kommittén är medveten om att fisket, trots förbättringar, fortsätter att påverka havsmiljön. Det står därför klart att det finns ett behov av att ytterligare minska fiskeredskapens påverkan, öka nätens selektivitet och skydda känsliga marina arter och ekosystem. EESK vill att man tillämpar en strategi för utfasning av fossila bränslen och miljöskydd som snarare fokuserar på innovation än på minskad verksamhet samt uppmärksammar hållbarhetens tre pelare: miljömässig, social och ekonomisk. På så vis bidrar man till att behålla kvalificerad arbetskraft i EU. Mot bakgrund av den kontinuerliga förbättringen av bestånden och den ökade risken för en minskad fiskeflotta efterlyser EESK en balans mellan förslagen om att stänga fler traditionella fiskeområden och att upprätthålla fiskeriverksamheten. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén är medveten om att fisket, trots förbättringar, fortsätter att påverka havsmiljön. Det står därför klart att det finns ett behov av att ytterligare minska fiskeredskapens påverkan, öka nätens selektivitet och skydda känsliga marina arter och ekosystem. EESK vill att man tillämpar en strategi för utfasning av fossila bränslen och miljöskydd som snarare fokuserar på innovation än på minskad verksamhet samt uppmärksammar hållbarhetens tre pelare: miljömässig, social och ekonomisk. På så vis bidrar man till att behålla kvalificerad arbetskraft i EU. Mot bakgrund av den kontinuerliga förbättringen av bestånden och den ökade risken för en minskad fiskeflotta efterlyser EESK en balans mellan förslagen om att stänga fler traditionella fiskeområden och att upprätthålla fiskeriverksamheten.

| 1.6 | EESK konstaterar att handlingsplanen kommer att medföra avsevärda socioekonomiska kostnader för medlemsstaterna och deras flottor även om den inte är rättsligt bindande. Kommittén beklagar därför att handlingsplanen inte åtföljs av någon socioekonomisk studie och att det inte heller föreslås några ytterligare finansieringsåtgärder för den gröna omställningen och energiomställningen, något som kommissionen har föreslagit. Kommittén efterlyser därför en socioekonomisk konsekvensbedömning av de föreslagna åtgärderna, särskilt när det gäller förbudet mot bottenfiske i marina skyddsområden, och anser att man bör tillgripa alla nödvändiga medel, även incitament och kompensationsmekanismer, för en rättvis och balanserad omställning. |
| --- | --- |

1.6

EESK konstaterar att handlingsplanen kommer att medföra avsevärda socioekonomiska kostnader för medlemsstaterna och deras flottor även om den inte är rättsligt bindande. Kommittén beklagar därför att handlingsplanen inte åtföljs av någon socioekonomisk studie och att det inte heller föreslås några ytterligare finansieringsåtgärder för den gröna omställningen och energiomställningen, något som kommissionen har föreslagit. Kommittén efterlyser därför en socioekonomisk konsekvensbedömning av de föreslagna åtgärderna, särskilt när det gäller förbudet mot bottenfiske i marina skyddsområden, och anser att man bör tillgripa alla nödvändiga medel, även incitament och kompensationsmekanismer, för en rättvis och balanserad omställning.

| 1.7 | EESK anser att det är av största vikt att alla eventuella begränsningar av bottenredskap per automatik återspeglas i produkter som importeras från tredjeländer, särskilt med tanke på att EU importerar 70 % av sin fiskkonsumtion och att tusentals ton fisk kommer från länder som Ryssland och Kina och till och med omfattas av tullförmåner (autonoma unionstullkvoter). EESK uppmanar därför kommissionen att i handlingsplanen inkludera marknadsåtgärder för att säkerställa enhetlighet och samstämmighet mellan sin politik för inre marknaden och för utrikeshandeln och lika villkor för aktörer inom och utanför EU. Mobila bottenredskap står för 25 % av EU:s totala fångst. (5) EESK efterlyser en handlingsplan som inte ökar klyftan i fråga om livsmedelstrygghet och livsmedelssuveränitet (avseende fisk och skaldjur) och som gör det möjligt för yrkesfiskarna att till fullo nyttja de fiskekvoter som de har tilldelats rätt till. |
| --- | --- |

1.7

EESK anser att det är av största vikt att alla eventuella begränsningar av bottenredskap per automatik återspeglas i produkter som importeras från tredjeländer, särskilt med tanke på att EU importerar 70 % av sin fiskkonsumtion och att tusentals ton fisk kommer från länder som Ryssland och Kina och till och med omfattas av tullförmåner (autonoma unionstullkvoter). EESK uppmanar därför kommissionen att i handlingsplanen inkludera marknadsåtgärder för att säkerställa enhetlighet och samstämmighet mellan sin politik för inre marknaden och för utrikeshandeln och lika villkor för aktörer inom och utanför EU. Mobila bottenredskap står för 25 % av EU:s totala fångst. (5

| 1.8 | När det gäller fisket av europeisk ål efterlyser EESK fortsatta och skyndsamma insatser för att återställa ålens livsmiljöer, förbättra vattendragens konnektivitet och avhjälpa hinder för migration. Kommittén efterlyser också ett förbättrat gränsöverskridande samarbete och undvikande av kontraproduktiva fiskemetoder. Något som är lika viktigt är att de stängningar för yrkes- och fritidsfiske som nyligen antagits av EU har en negativ inverkan på kustfisket i hela Europa, och vi efterlyser därför en analys av framstegen när det gäller arternas återhämtning innan ytterligare restriktiva fiskeriåtgärder övervägs. |
| --- | --- |

1.8

När det gäller fisket av europeisk ål efterlyser EESK fortsatta och skyndsamma insatser för att återställa ålens livsmiljöer, förbättra vattendragens konnektivitet och avhjälpa hinder för migration. Kommittén efterlyser också ett förbättrat gränsöverskridande samarbete och undvikande av kontraproduktiva fiskemetoder. Något som är lika viktigt är att de stängningar för yrkes- och fritidsfiske som nyligen antagits av EU har en negativ inverkan på kustfisket i hela Europa, och vi efterlyser därför en analys av framstegen när det gäller arternas återhämtning innan ytterligare restriktiva fiskeriåtgärder övervägs.

| 1.9 | EESK framhåller vetenskapens centrala roll när det gäller att kartlägga, hantera och stävja hot mot marina ekosystem. EESK drar slutsatsen att det är nödvändigt att stärka och förbättra de vetenskapliga rekommendationerna, att anta en ekosystemansats för förvaltningen av marina resurser och att använda en mer precis kartläggning av fiskets fotavtryck och kolsänkor. |
| --- | --- |

1.9

EESK framhåller vetenskapens centrala roll när det gäller att kartlägga, hantera och stävja hot mot marina ekosystem. EESK drar slutsatsen att det är nödvändigt att stärka och förbättra de vetenskapliga rekommendationerna, att anta en ekosystemansats för förvaltningen av marina resurser och att använda en mer precis kartläggning av fiskets fotavtryck och kolsänkor.

| 1.10 | När det gäller ammunition och andra föroreningar som släpps ut i våra hav i krigstid, särskilt i Östersjön, uppmanar vi kommissionen och medlemsstaterna att vidta operativa åtgärder för att sanera havsbottnen samt lagstiftningsåtgärder för att säkerställa att vattnen säkras från dessa faror. |
| --- | --- |

1.10

När det gäller ammunition och andra föroreningar som släpps ut i våra hav i krigstid, särskilt i Östersjön, uppmanar vi kommissionen och medlemsstaterna att vidta operativa åtgärder för att sanera havsbottnen samt lagstiftningsåtgärder för att säkerställa att vattnen säkras från dessa faror.

2.   Bakgrund

Bakgrund

| 2.1 | Enligt kommissionen ingår handlingsplanen i insatserna för att få till stånd ett mer konsekvent genomförande av EU:s miljöpolitik och den gemensamma fiskeripolitiken med dess tre pelare för miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet. Den syftar till att påskynda övergången till mer hållbara fiskemetoder genom att






  — | använda mer selektiva fiskeredskap och fiskemetoder i det kommersiella fisket för att minska fångsten av ungfisk och på så sätt förbättra möjligheterna för fiskbestånd att öka och bevaras i naturen, |
| --- | --- | --- |

2.1

Enligt kommissionen ingår handlingsplanen i insatserna för att få till stånd ett mer konsekvent genomförande av EU:s miljöpolitik och den gemensamma fiskeripolitiken med dess tre pelare för miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet. Den syftar till att påskynda övergången till mer hållbara fiskemetoder genom att

—

använda mer selektiva fiskeredskap och fiskemetoder i det kommersiella fisket för att minska fångsten av ungfisk och på så sätt förbättra möjligheterna för fiskbestånd att öka och bevaras i naturen,

| — | använda tekniska och praktiska innovationer som syftar till att förhindra bifångster av känsliga arter, |
| --- | --- |

—

använda tekniska och praktiska innovationer som syftar till att förhindra bifångster av känsliga arter,

| — | fasa ut bottenfisket i alla marina skyddsområden senast 2030, med tanke på deras nyckelroll när det gäller att återställa den marina biologiska mångfalden och havsbottnens betydelse för de marina ekosystemens hälsa och begränsningen av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

—

fasa ut bottenfisket i alla marina skyddsområden senast 2030, med tanke på deras nyckelroll när det gäller att återställa den marina biologiska mångfalden och havsbottnens betydelse för de marina ekosystemens hälsa och begränsningen av klimatförändringarna.

| 2.2 | Enligt kommissionen bör denna övergång understödjas av lättillgänglig finansiering, vetenskaplig forskning i syfte att utveckla och främja innovativa fiskemetoder och en robust styrningsram, som möjliggör dialog mellan grupper som representerar fiskerinäringen och miljöintressen. |
| --- | --- |

2.2

Enligt kommissionen bör denna övergång understödjas av lättillgänglig finansiering, vetenskaplig forskning i syfte att utveckla och främja innovativa fiskemetoder och en robust styrningsram, som möjliggör dialog mellan grupper som representerar fiskerinäringen och miljöintressen.

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

Rättsliga aspekter

Rättsliga aspekter

| 3.1 | EESK noterar att handlingsplanen inte är bindande och som sådan huvudsakligen består av en rad rekommendationer till medlemsstaterna på grundval av EU:s strategier för biologisk mångfald (6), klimatanpassning (7) och från jord till bord-strategin (8). Det föreslagna handlingsprogrammet kommer dock att medföra betydande socioekonomiska kostnader för medlemsstaterna och deras flottor. I detta avseende ser EESK handlingsplanen som ett unikt tillfälle att inleda en dialog på europeisk och nationell nivå och av denna anledning stöder kommittén inrättandet av en särskild gemensam arbetsgrupp för medlemsstaterna, i vilken berörda parter (redare, arbetstagare och miljöaktörer) deltar som observatörer, för att säkerställa samordnade och inkluderande beslutsprocesser i syfte att anta och genomföra enhetliga förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

3.1

EESK noterar att handlingsplanen inte är bindande och som sådan huvudsakligen består av en rad rekommendationer till medlemsstaterna på grundval av EU:s strategier för biologisk mångfald (6

7

8

| 3.2 | EESK påminner om att EU:s fiskeri- och miljölagstiftning redan kräver skydd och återställande av havsbotten. Mobilt bottenfiske är till exempel förbjudet på mer än 1 000 meters djup i Medelhavet. I Atlanten är bottentrålning förbjuden på mer än 800 meters djup och ett område på 16 419 km2 med sårbara ekosystem har nyligen stängts för bottenfiske. |
| --- | --- |

3.2

EESK påminner om att EU:s fiskeri- och miljölagstiftning redan kräver skydd och återställande av havsbotten. Mobilt bottenfiske är till exempel förbjudet på mer än 1 000 meters djup i Medelhavet. I Atlanten är bottentrålning förbjuden på mer än 800 meters djup och ett område på 16 419 km2 med sårbara ekosystem har nyligen stängts för bottenfiske.

| 3.3 | EU måste dock på rättslig väg skydda 30 % av sina hav senast 2030, i linje med målen i den nya globala ramen för biologisk mångfald och EU:s strategi för biologisk mångfald. EESK uppmanar medlemsstaterna att uppnå detta mål med hjälp av nationella strategier som utgår från en ekosystemansats och som möjliggör samexistens med fisket på grundval av vetenskapliga rekommendationer. |
| --- | --- |

3.3

EU måste dock på rättslig väg skydda 30 % av sina hav senast 2030, i linje med målen i den nya globala ramen för biologisk mångfald och EU:s strategi för biologisk mångfald. EESK uppmanar medlemsstaterna att uppnå detta mål med hjälp av nationella strategier som utgår från en ekosystemansats och som möjliggör samexistens med fisket på grundval av vetenskapliga rekommendationer.

| 3.4 | Kommittén betonar att det allmänna förbudet av bottenfiske i marina skyddsområden varken föreskrivs i något internationellt instrument (marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion (9), konventionen om biologisk mångfald (10) eller regionala fiskeriförvaltningsorganisationer (11)) eller i EU:s regelverk. EESK anser därför att det är lämpligt att följa den tolkning som kommissionen förespråkar i sitt svar på revisionsrättens rapport (12) enligt vilken ”upprättandet av marina skyddsområden [inte] behöver [...] leda till att mänsklig verksamhet begränsas helt, utan snarare till att ändamålsenliga förvaltningsåtgärder införs i enlighet med områdenas bevarandemål och på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga råd. Det får endast leda till att fiskeverksamheten begränsas om det är nödvändigt för att uppfylla de ekologiska kraven för de delar av naturen som ska skyddas.” Samma resonemang återfinns i habitatdirektivet (13) där det anges att ”[å]tgärder som vidtas i enlighet med detta direktiv skall ta hänsyn till ekonomiska, sociala och kulturella behov och till regionala och lokala särdrag” och att en bedömning av konsekvenserna alltid bör göras och motiverade åtgärder bör vidtas (artikel 6.3). |
| --- | --- |

3.4

Kommittén betonar att det allmänna förbudet av bottenfiske i marina skyddsområden varken föreskrivs i något internationellt instrument (marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion (9

10

11

12

13

| 3.5 | För att säkerställa att fiskeriprodukter kan produceras i enlighet med de bästa sociala och miljömässiga standarderna och utan att skada konkurrenskraften för aktörerna i de olika EU-länderna bör handlingsplanen innehålla en strategi som skapar lika villkor, även med hänsyn till standarder i tredjeländer. Inom ramen för dialogerna och samråden om hur dessa ska genomföras av varje medlemsstat bör insatserna dessutom samordnas för att säkerställa att de flottor med EU-flagg som fiskar i en annan medlemsstats vatten kan företrädas i nationella förfaranden för att etablera marina skyddsområden. I annat fall kan det uppstå diskriminering och bristande homogenitet i europeiska vatten. |
| --- | --- |

3.5

För att säkerställa att fiskeriprodukter kan produceras i enlighet med de bästa sociala och miljömässiga standarderna och utan att skada konkurrenskraften för aktörerna i de olika EU-länderna bör handlingsplanen innehålla en strategi som skapar lika villkor, även med hänsyn till standarder i tredjeländer. Inom ramen för dialogerna och samråden om hur dessa ska genomföras av varje medlemsstat bör insatserna dessutom samordnas för att säkerställa att de flottor med EU-flagg som fiskar i en annan medlemsstats vatten kan företrädas i nationella förfaranden för att etablera marina skyddsområden. I annat fall kan det uppstå diskriminering och bristande homogenitet i europeiska vatten.

| 3.6 | Kommittén vill särskilt betona artikel 39 i EUF-fördraget, som fastställer behovet av att tillförsäkra jordbruksbefolkningen (och fiskesamhällena) en skälig levnadsstandard, att trygga försörjningen och att tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser. Därför, och med beaktande av proportionalitetsprincipen (artikel 5 i EU-fördraget), bör medlemsstaterna föreslå det alternativ som har minst inverkan på flottan och som säkerställer ett effektivt naturskydd. |
| --- | --- |

3.6

Kommittén vill särskilt betona artikel 39 i EUF-fördraget, som fastställer behovet av att tillförsäkra jordbruksbefolkningen (och fiskesamhällena) en skälig levnadsstandard, att trygga försörjningen och att tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser. Därför, och med beaktande av proportionalitetsprincipen (artikel 5 i EU-fördraget), bör medlemsstaterna föreslå det alternativ som har minst inverkan på flottan och som säkerställer ett effektivt naturskydd.

| 3.7 | EESK påminner om att det i artikel 2.1 b i Parisavtalet (14) betonas att anpassningsförmågan till klimatförändringarnas negativa effekter måste öka, klimatresiliens måste främjas och teknik för låga växthusgasutsläpp utvecklas, och detta på ett sätt som inte hotar livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

3.7

EESK påminner om att det i artikel 2.1 b i Parisavtalet (14

Tillämpningsområde

Tillämpningsområde

| 3.8 | Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att anta nationella åtgärder eller i lämpliga fall föreslå gemensamma rekommendationer till kommissionen i syfte att garantera en utfasning av det mobila bottenfisket i alla marina skyddsområden senast 2030. |
| --- | --- |

3.8

Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att anta nationella åtgärder eller i lämpliga fall föreslå gemensamma rekommendationer till kommissionen i syfte att garantera en utfasning av det mobila bottenfisket i alla marina skyddsområden senast 2030.

| 3.9 | EESK påpekar att marina skyddsområden kan leda till att fiskeverksamheten begränsas om det är nödvändigt för att uppfylla de ekologiska kraven för de delar av naturen som ska skyddas. I detta sammanhang kan marina skyddsområden därför omfatta många andra bevarandeåtgärder är själva bottentrålningen, såsom skydd av havsfåglar, valar eller sköldpaddor. Vi uppmanar därför kommissionen att fokusera sina insatser enbart och uteslutande på de marina skyddsområden som har tillkommit i syfte att skydda känsliga havsbottnar och inte något annat när man föreslår åtgärder avseende bottenredskap. |
| --- | --- |

3.9

EESK påpekar att marina skyddsområden kan leda till att fiskeverksamheten begränsas om det är nödvändigt för att uppfylla de ekologiska kraven för de delar av naturen som ska skyddas. I detta sammanhang kan marina skyddsområden därför omfatta många andra bevarandeåtgärder är själva bottentrålningen, såsom skydd av havsfåglar, valar eller sköldpaddor. Vi uppmanar därför kommissionen att fokusera sina insatser enbart och uteslutande på de marina skyddsområden som har tillkommit i syfte att skydda känsliga havsbottnar och inte något annat när man föreslår åtgärder avseende bottenredskap.

| 3.10 | EESK påminner om mål 3 i den nya konventionen om biologisk mångfald, som syftar till att säkerställa och möjliggöra att minst 30 % av kust- och havsområdena bevaras och förvaltas effektivt senast 2030 med hjälp av marina skyddsområden och andra effektiva områdesbaserade bevarandeåtgärder, samtidigt som man säkerställer att all hållbar användning, när så är lämpligt i dessa områden, är fullt förenlig med bevaranderesultat samt erkänner och respekterar lokalsamhällenas rättigheter. |
| --- | --- |

3.10

EESK påminner om mål 3 i den nya konventionen om biologisk mångfald, som syftar till att säkerställa och möjliggöra att minst 30 % av kust- och havsområdena bevaras och förvaltas effektivt senast 2030 med hjälp av marina skyddsområden och andra effektiva områdesbaserade bevarandeåtgärder, samtidigt som man säkerställer att all hållbar användning, när så är lämpligt i dessa områden, är fullt förenlig med bevaranderesultat samt erkänner och respekterar lokalsamhällenas rättigheter.

| 3.11 | I detta sammanhang beklagar EESK att kommissionen inte tar med inkluderande och effektiva miljöskyddsverktyg, såsom andra effektiva områdesbaserade bevarandeåtgärder, i handlingsplanen. EESK efterfrågar att man använder sig av den handbok om kartläggning, utvärdering och rapportering om andra effektiva områdesbaserade bevarandeåtgärder vid fiske till havs som FAO offentliggjorde 2022 (15). |
| --- | --- |

3.11

I detta sammanhang beklagar EESK att kommissionen inte tar med inkluderande och effektiva miljöskyddsverktyg, såsom andra effektiva områdesbaserade bevarandeåtgärder, i handlingsplanen. EESK efterfrågar att man använder sig av den handbok om kartläggning, utvärdering och rapportering om andra effektiva områdesbaserade bevarandeåtgärder vid fiske till havs som FAO offentliggjorde 2022 (15

| 3.12 | EESK anser också att andra effektiva områdesbaserade naturskyddsåtgärder bör tas med vid beräkningen av procentandelen på 30 % så att detta mål kan uppnås på ett proportionerligt sätt. I detta avseende anser EESK att man även bör ta med andra stängningar för bottenfiske, som föreskrivs i fiskerilagstiftningen, i beräkningen, såsom de 87 områden som nyligen stängts för bottenfiske i Atlanten eller stängningarna i västra Medelhavet på grund av den fleråriga förvaltningsplanen. |
| --- | --- |

3.12

EESK anser också att andra effektiva områdesbaserade naturskyddsåtgärder bör tas med vid beräkningen av procentandelen på 30 % så att detta mål kan uppnås på ett proportionerligt sätt. I detta avseende anser EESK att man även bör ta med andra stängningar för bottenfiske, som föreskrivs i fiskerilagstiftningen, i beräkningen, såsom de 87 områden som nyligen stängts för bottenfiske i Atlanten eller stängningarna i västra Medelhavet på grund av den fleråriga förvaltningsplanen.

Fiskets fotavtryck

Fiskets fotavtryck

| 3.13 | I handlingsplanen anges att mobilt bottenfiske i Nordostatlanten i allmänhet bedrivs i 80 – 90 % av fiskeområdena, med hänvisning till ett särskilt utlåtande från Ices av den 24 juni 2021. EESK noterar att dessa höga siffror främst beror på att kartläggningen av fiskets fotavtryck inte är särskilt exakt. Ices använder för detta ändamål ett rutnät med en upplösning på cirka 17 km2 (nordlig latitud) och 27 km2 (sydlig latitud) för att uppskatta effekterna av bottenfiske. Det betyder att fiske anses bedrivas i hela området om ett fartyg korsar någon av punkterna i det området. Detta leder till en artificiell ökning av det exploaterade området och till att politiska beslut fattas utan en korrekt kartläggning till grund. EESK uppmanar därför kommissionen att i handlingsplanen inkludera behovet av en tydligare kartläggning av bottenredskap. Kommissionen konstaterar i rapporten om genomförandet av havsmiljödirektivet (16) att de huvudsakliga verksamheter som orsakar den faktiska fysiska förlusten av bentiska livsmiljöer (17) är ”landvinning och översvämningsskydd, hamnanläggning, hantering av fastavfall, produktion av förnybar energi och ohållbart vattenbruk” (18). EESK anser därför att kommissionen också bör föreslå ytterligare åtgärder för att minimera eller eliminera effekterna av dessa faktorer, som i sin tur har en negativ inverkan på fiskeverksamheten. |
| --- | --- |

3.13

I handlingsplanen anges att mobilt bottenfiske i Nordostatlanten i allmänhet bedrivs i 80 – 90 % av fiskeområdena, med hänvisning till ett särskilt utlåtande från Ices av den 24 juni 2021. EESK noterar att dessa höga siffror främst beror på att kartläggningen av fiskets fotavtryck inte är särskilt exakt. Ices använder för detta ändamål ett rutnät med en upplösning på cirka 17 km2

2

16

17

18

Vetenskap

Vetenskap

| 3.14 | Störningar såsom försurning, havsvärmeböljor, syrebrist, giftig algblomning, parasiter eller reproduktionsproblem kan leda till att fiskbestånden kollapsar eller fördrivs till djupare och kallare vatten. Plast, mikroplast och andra förorenande ämnen från mänsklig verksamhet har också en negativ inverkan på de marina ekosystemen. På grund av dessa faktorer brister den traditionella forskningen om fisket i vissa fall när det gäller att få grepp om tillståndet för och förändringarna av vissa bestånd. EESK drar slutsatsen att det därför nu mer än någonsin är nödvändigt att använda en ekosystemansats och förbättra vetenskapen för att bedöma, förstå och anpassa sig till förändringar. |
| --- | --- |

3.14

Störningar såsom försurning, havsvärmeböljor, syrebrist, giftig algblomning, parasiter eller reproduktionsproblem kan leda till att fiskbestånden kollapsar eller fördrivs till djupare och kallare vatten. Plast, mikroplast och andra förorenande ämnen från mänsklig verksamhet har också en negativ inverkan på de marina ekosystemen. På grund av dessa faktorer brister den traditionella forskningen om fisket i vissa fall när det gäller att få grepp om tillståndet för och förändringarna av vissa bestånd. EESK drar slutsatsen att det därför nu mer än någonsin är nödvändigt att använda en ekosystemansats och förbättra vetenskapen för att bedöma, förstå och anpassa sig till förändringar.

| 3.15 | I handlingsplanen anges att kommissionen under 2024 kommer att påbörja en studie för att kvantifiera förmågan att lagra kol för olika livsmiljötyper på havsbotten i EU:s vatten och bottenfiskets potentiella inverkan på denna förmåga. EESK välkomnar detta initiativ. I detta sammanhang anser EESK att man bör undersöka om övervakningen av störningar av sediment på havsbotten är effektiv i syfte att begränsa klimatförändringarna. Man bör även undersöka effekterna av att fiskeansträngningar på grund av stängningar förflyttas till nya tidigare oexploaterade områden. Även effekterna av naturliga störningar av sediment såsom stormar bör undersökas och jämföras med effekterna av bottenfiske. |
| --- | --- |

3.15

I handlingsplanen anges att kommissionen under 2024 kommer att påbörja en studie för att kvantifiera förmågan att lagra kol för olika livsmiljötyper på havsbotten i EU:s vatten och bottenfiskets potentiella inverkan på denna förmåga. EESK välkomnar detta initiativ. I detta sammanhang anser EESK att man bör undersöka om övervakningen av störningar av sediment på havsbotten är effektiv i syfte att begränsa klimatförändringarna. Man bör även undersöka effekterna av att fiskeansträngningar på grund av stängningar förflyttas till nya tidigare oexploaterade områden. Även effekterna av naturliga störningar av sediment såsom stormar bör undersökas och jämföras med effekterna av bottenfiske.

| 3.16 | EESK stöder till fullo kommissionens initiativ att utveckla en interaktiv plattform för selektiva och innovativa fiskeredskap för utbyte av kunskap och god praxis. Kommittén påminner i detta sammanhang om rekommendationerna från Internationella havsforskningsrådet (Ices) om innovativa fiskeredskap (19), där experter har bedömt fördelarna med och effekterna av innovativa redskap på marina ekosystem, känsliga livsmiljöer och fiskets selektivitet. EESK välkomnar att merparten av framstegen har gjorts inom bottenfisket och uppmuntrar till ytterligare framsteg i denna riktning. |
| --- | --- |

3.16

EESK stöder till fullo kommissionens initiativ att utveckla en interaktiv plattform för selektiva och innovativa fiskeredskap för utbyte av kunskap och god praxis. Kommittén påminner i detta sammanhang om rekommendationerna från Internationella havsforskningsrådet (Ices) om innovativa fiskeredskap (19

Socioekonomiska konsekvenser

Socioekonomiska konsekvenser

| 3.17 | Även om det inte är obligatoriskt efterlyser EESK en socioekonomisk konsekvensbedömning av de föreslagna åtgärderna, särskilt när det gäller förbudet mot bottenfiske i marina skyddsområden. Med tanke på att enbart trålningen i EU omfattar 7 000 fiskefartyg i EU, 20 000 fiskare, en tredjedel av den totala fiskekapaciteten, 38 % av EU-flottans inkomster och 25 % av de totala fångsterna, är det viktigt att bedöma effekterna av de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

3.17

Även om det inte är obligatoriskt efterlyser EESK en socioekonomisk konsekvensbedömning av de föreslagna åtgärderna, särskilt när det gäller förbudet mot bottenfiske i marina skyddsområden. Med tanke på att enbart trålningen i EU omfattar 7 000 fiskefartyg i EU, 20 000 fiskare, en tredjedel av den totala fiskekapaciteten, 38 % av EU-flottans inkomster och 25 % av de totala fångsterna, är det viktigt att bedöma effekterna av de föreslagna åtgärderna.

| 3.18 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inte bara undersöka och minimera den direkta inverkan av de föreslagna åtgärderna, såsom förlust av tillträde till traditionella fiskevatten, utan även av att fiskeansträngningen flyttas till andra områden. Det kan leda till att olika fiskemetoder ställs mot varandra, målarter inte är tillgängliga eller bränsleanvändningen ökar. |
| --- | --- |

3.18

EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inte bara undersöka och minimera den direkta inverkan av de föreslagna åtgärderna, såsom förlust av tillträde till traditionella fiskevatten, utan även av att fiskeansträngningen flyttas till andra områden. Det kan leda till att olika fiskemetoder ställs mot varandra, målarter inte är tillgängliga eller bränsleanvändningen ökar.

Livsmedelstrygghet

Livsmedelstrygghet

| 3.19 | I slutsatserna i handlingsplanen betonas behovet av att säkra livsmedelstryggheten och det socioekonomiska välbefinnandet för fiskare, kustsamhällen och samhällen i stort. Ett förbud mot bottenredskap i de nuvarande skyddade marina områdena (10 % av haven) skulle dock leda till att importen ökade med 2 %. Med tanke på vikten av en rättvis omställning efterlyser EESK en studie om den beräknade importökningen i förhållande till de mål som fastställs i planen (30 % av haven). |
| --- | --- |

3.19

I slutsatserna i handlingsplanen betonas behovet av att säkra livsmedelstryggheten och det socioekonomiska välbefinnandet för fiskare, kustsamhällen och samhällen i stort. Ett förbud mot bottenredskap i de nuvarande skyddade marina områdena (10 % av haven) skulle dock leda till att importen ökade med 2 %. Med tanke på vikten av en rättvis omställning efterlyser EESK en studie om den beräknade importökningen i förhållande till de mål som fastställs i planen (30 % av haven).

| 3.20 | EESK påminner om att 70 % av den fisk som konsumeras i EU redan kommer från tredjeländer och att 25 % av EU:s totala fångster tas upp med mobila bottenredskap. EESK efterlyser en handlingsplan som inte ökar klyftan i fråga om livsmedelstrygghet och livsmedelssuveränitet (avseende fisk och skaldjur) och som gör det möjligt för yrkesfiskarna att till fullo nyttja de fiskekvoter som de har tilldelats rätt till. |
| --- | --- |

3.20

EESK påminner om att 70 % av den fisk som konsumeras i EU redan kommer från tredjeländer och att 25 % av EU:s totala fångster tas upp med mobila bottenredskap. EESK efterlyser en handlingsplan som inte ökar klyftan i fråga om livsmedelstrygghet och livsmedelssuveränitet (avseende fisk och skaldjur) och som gör det möjligt för yrkesfiskarna att till fullo nyttja de fiskekvoter som de har tilldelats rätt till.

Marknadsåtgärder

Marknadsåtgärder

| 3.21 | EESK anser att det är av största vikt att begränsningar av bottenredskap får automatiska återverkningar på produkter som importeras från tredjeländer. Detta i synnerhet eftersom tusentals ton vitfisk (t.ex. alaska pollock, torsk, kolja) kommer från Ryssland och Kina och till och med omfattas av tullförmåner. EESK uppmanar därför kommissionen att i handlingsplanen inkludera marknadsåtgärder för att säkerställa enhetlighet och samstämmighet mellan sin politik för inre marknaden och för utrikeshandeln och lika villkor för aktörer inom och utanför EU. |
| --- | --- |

3.21

EESK anser att det är av största vikt att begränsningar av bottenredskap får automatiska återverkningar på produkter som importeras från tredjeländer. Detta i synnerhet eftersom tusentals ton vitfisk (t.ex. alaska pollock, torsk, kolja) kommer från Ryssland och Kina och till och med omfattas av tullförmåner. EESK uppmanar därför kommissionen att i handlingsplanen inkludera marknadsåtgärder för att säkerställa enhetlighet och samstämmighet mellan sin politik för inre marknaden och för utrikeshandeln och lika villkor för aktörer inom och utanför EU.

Finansiering

Finansiering

| 3.22 | Kommittén beklagar därför att det i handlingsplanen inte föreslås några ytterligare finansieringsåtgärder för kommissionens förslag om den gröna omställningen eller energiomställningen. Ett initiativ av denna omfattning, som påverkar så många bottenfiskefartyg, måste åtföljas av nödvändiga incitament och kompensationsmekanismer. EESK efterlyser offentligt stöd till forskning och innovation snarare för att minska kontakten med havsbotten än för att byta ut fiskeredskap eller skrota fartyg. Det senare skulle kräva enorma belopp som inte finns tillgängliga inom ramen för de befintliga medlen. Dessutom föreligger tekniska hinder för att ändra fiskemetoderna. EESK anser dessutom att hänsyn bör tas till fiskerinäringens säsongsbundenhet och särdrag. EESK begär att Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden, utöver Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFVF), antar program som är inriktade på fiske så att tillgängliga medel anslås till de områden där de behövs mest. Vi uppmanar dessutom kommissionen att utarbeta övervakningsrapporter för att kontrollera om anslagen används och fördelas på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

3.22

Kommittén beklagar därför att det i handlingsplanen inte föreslås några ytterligare finansieringsåtgärder för kommissionens förslag om den gröna omställningen eller energiomställningen. Ett initiativ av denna omfattning, som påverkar så många bottenfiskefartyg, måste åtföljas av nödvändiga incitament och kompensationsmekanismer. EESK efterlyser offentligt stöd till forskning och innovation snarare för att minska kontakten med havsbotten än för att byta ut fiskeredskap eller skrota fartyg. Det senare skulle kräva enorma belopp som inte finns tillgängliga inom ramen för de befintliga medlen. Dessutom föreligger tekniska hinder för att ändra fiskemetoderna. EESK anser dessutom att hänsyn bör tas till fiskerinäringens säsongsbundenhet och särdrag. EESK begär att Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden, utöver Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFVF), antar program som är inriktade på fiske så att tillgängliga medel anslås till de områden där de behövs mest. Vi uppmanar dessutom kommissionen att utarbeta övervakningsrapporter för att kontrollera om anslagen används och fördelas på ett korrekt sätt.

Bifångster

Bifångster

| 3.23 | EESK håller helt med kommissionen om behovet av att minimera och, där så är möjligt, eliminera oavsiktliga fångster av känsliga marina arter (till exempel delfinen i Biscayabukten). EESK uttrycker oro över sårbara arter som är särskilt hotade, såsom vissa hajarter, havssköldpaddor, marina däggdjur (Östersjötumlare och munksäl i Medelhavet) och havsfåglar (balearisk lira). EESK uppmanar medlemsstaterna att vidta nationella eller gemensamma åtgärder för att minimera bifångsterna. |
| --- | --- |

3.23

EESK håller helt med kommissionen om behovet av att minimera och, där så är möjligt, eliminera oavsiktliga fångster av känsliga marina arter (till exempel delfinen i Biscayabukten). EESK uttrycker oro över sårbara arter som är särskilt hotade, såsom vissa hajarter, havssköldpaddor, marina däggdjur (Östersjötumlare och munksäl i Medelhavet) och havsfåglar (balearisk lira). EESK uppmanar medlemsstaterna att vidta nationella eller gemensamma åtgärder för att minimera bifångsterna.

| 3.24 | I detta avseende välkomnar EESK de åtgärder som nyligen vidtagits av vissa medlemsstater, som har beslutat om observatörer ombord och ljudskrämmare som avger ultraljud för att skrämma bort delfiner. Slutligen uppmanar EESK kommissionen och medlemsstaterna att se till att stängningar av fiskeområden för skydd av känsliga arter är rimliga och att man tar hänsyn till de stora socioekonomiska konsekvenser de får för flottan. |
| --- | --- |

3.24

I detta avseende välkomnar EESK de åtgärder som nyligen vidtagits av vissa medlemsstater, som har beslutat om observatörer ombord och ljudskrämmare som avger ultraljud för att skrämma bort delfiner. Slutligen uppmanar EESK kommissionen och medlemsstaterna att se till att stängningar av fiskeområden för skydd av känsliga arter är rimliga och att man tar hänsyn till de stora socioekonomiska konsekvenser de får för flottan.

| 3.25 | När det gäller europeisk ål är kommittén bekymrad över artens känsliga tillstånd och påminner om de avgörande förbättringsåtgärder som rådet antog i december 2022 och som har lett till en sex månaders stängning av dess fiske till havs och ett totalförbud mot fritidsfiske. I detta sammanhang påminner EESK om att åtgärderna kommer att ha en betydande negativ inverkan på kustfisket i hela Europa, och efterlyser därför en analys av framstegen när det gäller arternas återhämtning innan ytterligare restriktiva åtgärder vidtas. Kommittén anser dock att det är av avgörande betydelse att man tar itu med alla fiskerelaterade och andra konsekvenser och sörjer för ett bättre genomförande av relevant lagstiftning såsom ramdirektivet för vatten (20), habitatdirektivet och ramdirektivet om en marin strategi så att situationen kan förbättras så snart som möjligt och ytterligare begränsningar undvikas. |
| --- | --- |

3.25

När det gäller europeisk ål är kommittén bekymrad över artens känsliga tillstånd och påminner om de avgörande förbättringsåtgärder som rådet antog i december 2022 och som har lett till en sex månaders stängning av dess fiske till havs och ett totalförbud mot fritidsfiske. I detta sammanhang påminner EESK om att åtgärderna kommer att ha en betydande negativ inverkan på kustfisket i hela Europa, och efterlyser därför en analys av framstegen när det gäller arternas återhämtning innan ytterligare restriktiva åtgärder vidtas. Kommittén anser dock att det är av avgörande betydelse att man tar itu med alla fiskerelaterade och andra konsekvenser och sörjer för ett bättre genomförande av relevant lagstiftning såsom ramdirektivet för vatten (20

Andra föroreningar

Andra föroreningar

| 3.26 | Det uppskattas att det enbart på botten av Östersjön finns omkring 50 000 ton kemiskt krigsmaterial, 500 000 ton konventionella vapen och 10 000 fartygsvrak (21) på grund av krigen under förra århundradet. Denna fara förvärras av Rysslands brutala militära aggression mot Ukraina. Dumpad ammunition utgör ett verkligt hot mot mänskligt liv och den marina miljön, och äventyrar inte bara fisket och sjöfarten utan även utvecklingen av andra sektorer inom den blå ekonomin. EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta operativa åtgärder för att sanera havsbottnen samt lagstiftningsåtgärder för att säkerställa att vattnen säkras från dessa faror. EESK påminner om vikten av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och medlemsstaternas nationella program inom ramen för havsmiljödirektivet för att skydda den marina miljön i egenskap av källa till säkra och hälsosamma livsmedel för människor. |
| --- | --- |

3.26

Det uppskattas att det enbart på botten av Östersjön finns omkring 50 000 ton kemiskt krigsmaterial, 500 000 ton konventionella vapen och 10 000 fartygsvrak (21

Den blå ekonomin

Den blå ekonomin

| 3.27 | EESK påpekar att de olika sektorer som ingår i den blå ekonomin är beroende av varandra (fiske, bioteknik, sjöfart, sjötransport, vattenbruk, varv, försörjningskedjor, logistik och transport). Förlust eller skrotning av fiskefartyg har därför en direkt inverkan på varv och andra logistiktjänster inom EU. Mot bakgrund av detta betonar EESK vikten av att man tillämpar en strategi för utfasning av fossila bränslen och miljöskydd som snarare satsar på innovation än på minskad verksamhet, samt uppmärksammar hållbarhetens tre pelare: miljömässig, social och ekonomisk. På så vis bidrar man till att behålla kvalificerad arbetskraft i EU. (22) EESK påpekar dessutom att fiskerinäringen bidrar till att hålla kvar befolkning i de kustsamhällen på landsbygden som är starkt beroende av denna näring. (23) När fiskesektorn minskar eller går förlorad leder det till att migrationsflödet ökar direkt till stora städer och att de problem som hänger samman med koncentration av befolkningar ökar. |
| --- | --- |

3.27

EESK påpekar att de olika sektorer som ingår i den blå ekonomin är beroende av varandra (fiske, bioteknik, sjöfart, sjötransport, vattenbruk, varv, försörjningskedjor, logistik och transport). Förlust eller skrotning av fiskefartyg har därför en direkt inverkan på varv och andra logistiktjänster inom EU. Mot bakgrund av detta betonar EESK vikten av att man tillämpar en strategi för utfasning av fossila bränslen och miljöskydd som snarare satsar på innovation än på minskad verksamhet, samt uppmärksammar hållbarhetens tre pelare: miljömässig, social och ekonomisk. På så vis bidrar man till att behålla kvalificerad arbetskraft i EU. (22

23

Vindenergi

Vindenergi

| 3.28 | EU har i enlighet med den europeiska gröna given slagit fast målet att öka EU:s produktion av havsbaserad energi tjugofaldigt i syfte att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Denna ökning kan dock inte ske utan inverkan på den marina miljön, t.ex. vid installation av vindkraftparker och dragning av djupvattenkablar. Flera medlemsstater har till och med meddelat att de kommer att ansluta sina elnät till havs, främst via konstgjorda energiöar i Östersjön och Atlanten. EESK är fullt medveten om att behovet av förnybara energikällor bör vara förenligt med behovet av hållbara livsmedelskällor. (24) Kommittén kräver därför att försiktighetsprincipen tillämpas i samband med installationen av havsbaserad vindkraft, så att inte tidigare misstag upprepas, och för att minimera dess inverkan på den biologiska mångfalden. EESK kräver dessutom att installationen av dessa anläggningar inte får påverka traditionella fiskevatten. |
| --- | --- |

3.28

EU har i enlighet med den europeiska gröna given slagit fast målet att öka EU:s produktion av havsbaserad energi tjugofaldigt i syfte att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Denna ökning kan dock inte ske utan inverkan på den marina miljön, t.ex. vid installation av vindkraftparker och dragning av djupvattenkablar. Flera medlemsstater har till och med meddelat att de kommer att ansluta sina elnät till havs, främst via konstgjorda energiöar i Östersjön och Atlanten. EESK är fullt medveten om att behovet av förnybara energikällor bör vara förenligt med behovet av hållbara livsmedelskällor. (24

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2023) 103 final.

1

(2)  STECF Adhoc 20-01.

2

(3)  COM(2020) 248 final.

3

(4)  
  The State of World Fisheries and Aquaculture 2022 (FAO).

4

The State of World Fisheries and Aquaculture 2022

(5)  STECF 21-08.

5

(6)  COM(2020) 380 final.

6

(7)  COM(2021) 82 final.

7

(8)  COM(2020) 381 final.

8

(9)  Avtal om marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion.

9

(10)  Konventionen om biologisk mångfald.

10

(11)  Regionala fiskeriförvaltningsorganisationer.

11

(12)  Särskild rapport 26/2020 (revisionsrätten).

12

(13)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

13

(14)  Paris Agreement 2015 (FN).

14

(15)  
  A handbook for identifying, evaluating and reporting other effective area-based conservation measures in marine fisheries (FAO).

15

A handbook for identifying, evaluating and reporting other effective area-based conservation measures in marine fisheries

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

16

(17)  Livsmiljöer på havsbotten.

17

(18)  COM(2020) 259 final.

18

(19)  Ices special request.2020.12.

19

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

20

(21)  
  Clearing chemical and conventional munitions from the sea (Euractiv).

21

Clearing chemical and conventional munitions from the sea

(22)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en ny strategi för en hållbar blå ekonomi i EU – Omställning av EU:s blå ekonomi för en hållbar framtid (COM(2021) 240 final) (EUT C 517, 22.12.2021, s. 108).

22

(23)  Yttrande från Regionkommittén: ”Den gemensamma fiskeripolitiken på lokal nivå: i riktning mot hållbara och motståndskraftiga kustsamhällen i EU” (NAT-VII/035).

23

(24)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid (COM(2020) 741 final) (EUT C 286, 16.7.2021, s. 152).

24

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/134 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/134

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/1242 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och införande av rapporteringsskyldigheter samt om upphävande av förordning (EU) 2018/956

(COM(2023) 88 final – 2023/0042 (COD))

(2023/C 349/21)

| Föredragande: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Alessandro BARTELLONI |

Föredragande:

Dirk BERGRATH

Dirk BERGRATH

Medföredragande:

Alessandro BARTELLONI

Alessandro BARTELLONI

| Remiss | Europaparlamentet, 29.3.2023
  Europeiska unionens råd, 3.4.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Rådgivande utskottet för industriell omvandling |
| Antagande av sektionen | 22.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 182/4/7 |

Remiss

Europaparlamentet, 29.3.2023

Europeiska unionens råd, 3.4.2023

Rättslig grund

Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Rådgivande utskottet för industriell omvandling

Antagande av sektionen

22.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

182/4/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar förordningens syfte, som är att påskynda utfasningen av fossila bränslen i sektorn och främja dess strukturella omvandling. EU bör ta tillfället i akt att bli ledande inom sektorn för rena transporter. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar förordningens syfte, som är att påskynda utfasningen av fossila bränslen i sektorn och främja dess strukturella omvandling. EU bör ta tillfället i akt att bli ledande inom sektorn för rena transporter.

| 1.2 | EESK noterar att förslaget går längre än de mål som för närvarande föreslås i Kina, men inte lika långt som den lag som nyligen antagits i Kalifornien där målet är att det senast 2036 endast ska säljas utsläppsfria lastbilar och bussar. Kommittén noterar också att ren el, hållbara biobränslen/e-bränslen och ren vätgas i Förenta staternas nationella plan för utfasning av fossila bränslen inom transportsektorn (”National Blueprint for Transportation Decarbonization”) (1) ges en kompletterande roll för transporter i allmänhet och tunga vägtransporter i synnerhet. |
| --- | --- |

1.2

EESK noterar att förslaget går längre än de mål som för närvarande föreslås i Kina, men inte lika långt som den lag som nyligen antagits i Kalifornien där målet är att det senast 2036 endast ska säljas utsläppsfria lastbilar och bussar. Kommittén noterar också att ren el, hållbara biobränslen/e-bränslen och ren vätgas i Förenta staternas nationella plan för utfasning av fossila bränslen inom transportsektorn (”National Blueprint for Transportation Decarbonization”) (1

| 1.3 | Vi konstaterar att ett antal medlemsstater, och även andra länder (bl.a. Förenta staterna), redan har gjort utfästelser om att alla tunga fordon som säljs ska vara utsläppsfria senast 2040. (2) Dessutom kan man förvänta sig ett antal bestämmelser på lokal och regional nivå (t.ex. inreseförbud). |
| --- | --- |

1.3

Vi konstaterar att ett antal medlemsstater, och även andra länder (bl.a. Förenta staterna), redan har gjort utfästelser om att alla tunga fordon som säljs ska vara utsläppsfria senast 2040. (2

| 1.4 | EESK konstaterar att regleringsincitament är viktiga för att främja införandet av utsläppsfria fordon. Vi anser dock att man också måste fokusera på efterfrågesidan och på de viktigaste nödvändiga villkor som gör utsläppsfria fordon till ett hållbart alternativ för logistikoperatörer. |
| --- | --- |

1.4

EESK konstaterar att regleringsincitament är viktiga för att främja införandet av utsläppsfria fordon. Vi anser dock att man också måste fokusera på efterfrågesidan och på de viktigaste nödvändiga villkor som gör utsläppsfria fordon till ett hållbart alternativ för logistikoperatörer.

| 1.5 | Kommittén välkomnar vissa medlemsstaters insatser för att stödja omställningen till utsläppsfria fordon, särskilt när det gäller små och medelstora företag och i synnerhet genom Europeiska unionens facilitet för återhämtning och resiliens och andra nationella fonder. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén välkomnar vissa medlemsstaters insatser för att stödja omställningen till utsläppsfria fordon, särskilt när det gäller små och medelstora företag och i synnerhet genom Europeiska unionens facilitet för återhämtning och resiliens och andra nationella fonder.

| 1.6 | EESK upprepar sitt stöd för förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen. Myndigheterna måste se till att alternativa bränslen och laddningsstationer finns där de behövs. (3) För att nå det mellanliggande målet för 2030 krävs det över 50 000 allmänt tillgängliga laddare, varav 35 000 skulle behöva vara högpresterande megawattladdningsmodeller. Det skulle också krävas cirka 700 tankstationer för vätgas. |
| --- | --- |

1.6

EESK upprepar sitt stöd för förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen. Myndigheterna måste se till att alternativa bränslen och laddningsstationer finns där de behövs. (3

| 1.7 | Med tanke på begränsningarna i kommissionens konsekvensbedömning efterlyser vi en noggrann och regelbunden övervakning av utvecklingen i en lägesrapport, inbegripet en djupgående bedömning av leveranskedjan för att undvika störningar och bättre återspegla effekterna av utfasningen av fossila bränslen inom transportsektorn på regional nivå. |
| --- | --- |

1.7

Med tanke på begränsningarna i kommissionens konsekvensbedömning efterlyser vi en noggrann och regelbunden övervakning av utvecklingen i en lägesrapport, inbegripet en djupgående bedömning av leveranskedjan för att undvika störningar och bättre återspegla effekterna av utfasningen av fossila bränslen inom transportsektorn på regional nivå.

| 1.8 | I linje med sina tidigare yttranden (4) noterar kommittén att förslaget till förordning som bygger på ”avgasrörsmetoden”, trots alla fördelar med elektriska och vätgasdrivna framdrivningssystem, måste kompletteras med andra politiska instrument för att stimulera användningen av förnybara, icke-fossila bränslen när det gäller den del av fordonsparken som drivs med förbränningsmotorer. 55 %-paketet måste säkerställa ett livscykeltänkande och förhindra att utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn leder till att utsläppen flyttas till tidigare led i värdekedjan. |
| --- | --- |

1.8

I linje med sina tidigare yttranden (4

| 1.9 | EESK betonar behovet av en politisk ram som driver på utfasningen av fossila bränslen på ett sätt som är rättvist för arbetstagarna. Detta inbegriper tillhandahållande av tillräcklig finansiering för att stödja regioner som står inför svårigheter till följd av agendan för minskade koldioxidutsläpp, ett behov av att förutse förändringar på alla nivåer (anläggningar, företag, regioner och sektorer) genom planer som utarbetas tillsammans med arbetsmarknadens parter samt en massiv insats från myndigheters och företags sida för att omskola arbetstagare och höja deras kompetens. |
| --- | --- |

1.9

EESK betonar behovet av en politisk ram som driver på utfasningen av fossila bränslen på ett sätt som är rättvist för arbetstagarna. Detta inbegriper tillhandahållande av tillräcklig finansiering för att stödja regioner som står inför svårigheter till följd av agendan för minskade koldioxidutsläpp, ett behov av att förutse förändringar på alla nivåer (anläggningar, företag, regioner och sektorer) genom planer som utarbetas tillsammans med arbetsmarknadens parter samt en massiv insats från myndigheters och företags sida för att omskola arbetstagare och höja deras kompetens.

| 1.10 | EESK efterlyser en utsläppsminskningsbana för koldioxid som ligger i linje med industrisektorns kapacitet att ställa om och som transportföretagen kan följa med avseende på kostnader och driftseffektivitet. De föreslagna målen måste stämmas av mot den tid som krävs för att omvandla befintliga produktionsanläggningar och bygga nya, bygga ut laddningsinfrastruktur, trygga försörjningen av viktiga komponenter och råvaror, skapa pionjärmarknader och utbilda arbetstagarna. |
| --- | --- |

1.10

EESK efterlyser en utsläppsminskningsbana för koldioxid som ligger i linje med industrisektorns kapacitet att ställa om och som transportföretagen kan följa med avseende på kostnader och driftseffektivitet. De föreslagna målen måste stämmas av mot den tid som krävs för att omvandla befintliga produktionsanläggningar och bygga nya, bygga ut laddningsinfrastruktur, trygga försörjningen av viktiga komponenter och råvaror, skapa pionjärmarknader och utbilda arbetstagarna.

| 1.11 | Kommittén framhåller behovet av att fasa ut fossila bränslen (i fordonsparken) i en takt som är förenlig med genomförandet av EU:s industriplan i den gröna given och med de viktiga projekten av gemensamt europeiskt intresse, som kommer att bidra till att utveckla viktiga leveranskedjor för sektorn i Europa, såsom ren vätgas, batterier och mikroelektronik. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén framhåller behovet av att fasa ut fossila bränslen (i fordonsparken) i en takt som är förenlig med genomförandet av EU:s industriplan i den gröna given och med de viktiga projekten av gemensamt europeiskt intresse, som kommer att bidra till att utveckla viktiga leveranskedjor för sektorn i Europa, såsom ren vätgas, batterier och mikroelektronik.

| 1.12 | Vi betonar också behovet av att tillhandahålla kapacitetsuppbyggnad och bistå åkare och transportföretag – särskilt små och medelstora företag – när det gäller att uppfylla de rapporteringsskyldigheter som införs genom förordningen. |
| --- | --- |

1.12

Vi betonar också behovet av att tillhandahålla kapacitetsuppbyggnad och bistå åkare och transportföretag – särskilt små och medelstora företag – när det gäller att uppfylla de rapporteringsskyldigheter som införs genom förordningen.

2.   Allmän bakgrund

Allmän bakgrund

| 2.1 | I oktober 2014 fastställde EU:s stats- och regeringschefer (5) ett bindande mål om att minska växthusgasutsläppen inom hela EU:s ekonomi med minst 40 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer. Målet bygger på globala prognoser som följer den medelfristiga tidtabellen från Parisavtalet om klimatförändringar (COP 21). (6) |
| --- | --- |

2.1

I oktober 2014 fastställde EU:s stats- och regeringschefer (5

6

| 2.2 | I december 2020 offentliggjorde kommissionen sin strategi för hållbar och smart mobilitet. I dokumentet fastställs en rad ambitiösa mål och milstolpar för att göra EU:s transportsystem rustat för den klimatneutrala och digitala världen. |
| --- | --- |

2.2

I december 2020 offentliggjorde kommissionen sin strategi för hållbar och smart mobilitet. I dokumentet fastställs en rad ambitiösa mål och milstolpar för att göra EU:s transportsystem rustat för den klimatneutrala och digitala världen.

| 2.3 | I juli 2021 tog kommissionen ytterligare ett steg genom att anta 55 %-paketet (7) – en uppsättning politiska förslag om en nettominskning på 55 % (jämfört med 1990 års nivåer) av växthusgasutsläppen i EU fram till 2030. Detta ligger i linje med EU:s åtagande att uppnå klimatneutralitet senast 2050, som fastställs i den europeiska klimatlagen (8). |
| --- | --- |

2.3

I juli 2021 tog kommissionen ytterligare ett steg genom att anta 55 %-paketet (7

8

| 2.4 | I den europeiska strategin för utsläppssnål rörlighet (9), som offentliggjordes i juli 2016, fastställs målet att utsläppen av växthusgaser från transportsektorn år 2050 ska vara minst 60 % lägre än 1990, vilket innebär att EU stadigt är på väg mot nollutsläpp. I 55 %-paketet (10) anges dock att klimatneutralitetsmålet för 2050 kräver att de totala utsläppen från transporter minskar med 90 % fram till 2050 jämfört med 1990 års nivåer. Användningen av utsläppssnåla och utsläppsfria fordon skulle behöva öka successivt så att de senast 2030 uppnår en betydande marknadsandel för att EU ska nå närmare sitt långsiktiga mål om utsläppsfri mobilitet. |
| --- | --- |

2.4

I den europeiska strategin för utsläppssnål rörlighet (9

10

| 2.5 | Vägtransportsektorn står för en femtedel av EU:s växthusgasutsläpp. Tunga fordon, såsom lastbilar, stadsbussar och långfärdsbussar, står för mer än 25 % av växthusgasutsläppen från vägtransporter i EU och för mer än 6 % av EU:s totala växthusgasutsläpp. Trots tillverkarnas ansträngningar att minska utsläppen per km ökar fortfarande de totala utsläppen, särskilt inom godstransportsektorn på grund av den ökande efterfrågan på vägtransporter, som förväntas fortsätta att öka i framtiden. Vägtransporter är också en viktig källa till luftföroreningar och EU håller på att se över sin luftkvalitetslagstiftning, särskilt på grundval av förslaget till nya Euro 7-normer, som syftar till att minska utsläppen av förorenande ämnen från fordon. |
| --- | --- |

2.5

Vägtransportsektorn står för en femtedel av EU:s växthusgasutsläpp. Tunga fordon, såsom lastbilar, stadsbussar och långfärdsbussar, står för mer än 25 % av växthusgasutsläppen från vägtransporter i EU och för mer än 6 % av EU:s totala växthusgasutsläpp. Trots tillverkarnas ansträngningar att minska utsläppen per km ökar fortfarande de totala utsläppen, särskilt inom godstransportsektorn på grund av den ökande efterfrågan på vägtransporter, som förväntas fortsätta att öka i framtiden. Vägtransporter är också en viktig källa till luftföroreningar och EU håller på att se över sin luftkvalitetslagstiftning, särskilt på grundval av förslaget till nya Euro 7-normer, som syftar till att minska utsläppen av förorenande ämnen från fordon.

| 2.6 | Den nuvarande parken av tunga fordon drivs nästan uteslutande med förbränningsmotorer som huvudsakligen drivs med fossila bränslen, som främst raffineras i EU med utgångspunkt i importerade råoljor, vilket i sin tur bidrar till EU:s energiberoende. Enligt kommissionens konsekvensbedömning bör förslaget till nya normer leda till att efterfrågan på fossila bränslen minskar med omkring 2 miljarder fat olja under 2031–2050. |
| --- | --- |

2.6

Den nuvarande parken av tunga fordon drivs nästan uteslutande med förbränningsmotorer som huvudsakligen drivs med fossila bränslen, som främst raffineras i EU med utgångspunkt i importerade råoljor, vilket i sin tur bidrar till EU:s energiberoende. Enligt kommissionens konsekvensbedömning bör förslaget till nya normer leda till att efterfrågan på fossila bränslen minskar med omkring 2 miljarder fat olja under 2031–2050.

| 2.7 | För närvarande förbrukar ett typiskt europeiskt 40-tons 4x2-dragfordon i en ”långdistanstestcykel” omkring 33,1 liter bränsle per 100 km på vägar och motorvägar. En typisk europeisk 12-tons 4x2-tranportlastbil i en ”stadsleveranstestcykel” förbrukar omkring 21,4 liter bränsle per 100 km. (11) |
| --- | --- |

2.7

För närvarande förbrukar ett typiskt europeiskt 40-tons 4x2-dragfordon i en ”långdistanstestcykel” omkring 33,1 liter bränsle per 100 km på vägar och motorvägar. En typisk europeisk 12-tons 4x2-tranportlastbil i en ”stadsleveranstestcykel” förbrukar omkring 21,4 liter bränsle per 100 km. (11

| 2.8 | Det är främst godstransportföretag som köper tunga fordon. Bränslekostnaderna kan för dem utgöra mer än en fjärdedel av deras rörelsekostnader, och de rangordnar bränsleekonomi som det viktigaste köpkriteriet. Till skillnad från personbilssektorn är den totala ägandekostnaden den överordnade faktorn vid valet av framdrivningssystem. |
| --- | --- |

2.8

Det är främst godstransportföretag som köper tunga fordon. Bränslekostnaderna kan för dem utgöra mer än en fjärdedel av deras rörelsekostnader, och de rangordnar bränsleekonomi som det viktigaste köpkriteriet. Till skillnad från personbilssektorn är den totala ägandekostnaden den överordnade faktorn vid valet av framdrivningssystem.

| 2.9 | Enligt branschuppgifter genererade lastbilsexporten ett handelsbalansöverskott på 5 miljarder euro under 2021. Samma år tillverkades mer än 470 000 lastbilar i de 52 anläggningarna i EU. (12) Denna sektor är en del av en fordonsindustri som ger 12,1 miljoner direkta och indirekta arbetstillfällen i Europa, vilket motsvarar 5,6 % av den totala sysselsättningen inom EU. |
| --- | --- |

2.9

Enligt branschuppgifter genererade lastbilsexporten ett handelsbalansöverskott på 5 miljarder euro under 2021. Samma år tillverkades mer än 470 000 lastbilar i de 52 anläggningarna i EU. (12

| 2.10 | Kommersiella vägtransporter är nervsystemet i EU:s ekonomiska värdekedja. Vägtransportsektorn står för en stor del av EU:s BNP (bruttonationalprodukt) och sysselsätter över 3,4 miljoner människor i hela EU. (13) Bland sektorns utmaningar ingår att göra transporterna säkrare samtidigt som man bevarar den inre marknadens effektivitet, samt att förbättra arbetsvillkoren inom sektorn och inom transportområdet som helhet. |
| --- | --- |

2.10

Kommersiella vägtransporter är nervsystemet i EU:s ekonomiska värdekedja. Vägtransportsektorn står för en stor del av EU:s BNP (bruttonationalprodukt) och sysselsätter över 3,4 miljoner människor i hela EU. (13

| 2.11 | Den senaste tidens geopolitiska utveckling har lett till att uppmärksamheten har riktats mot behovet av att säkerställa att EU:s logistikförsörjningskedja är motståndskraftig, även i de mest dramatiska situationer. De ökade energikostnaderna och beroendet av energi och råvaror – i kombination med vissa viktiga internationella aktörers aggressiva protektionistiska strategier – har hotat EU:s ekonomiska system och våra medborgares välfärd. EU:s system för kommersiella vägtransporter måste fortsatt vara konkurrenskraftigt, ha en överkomlig kostnad och fungera fullt ut, även under de mest kritiska omständigheter. Regelverket bör säkerställa detta. |
| --- | --- |

2.11

Den senaste tidens geopolitiska utveckling har lett till att uppmärksamheten har riktats mot behovet av att säkerställa att EU:s logistikförsörjningskedja är motståndskraftig, även i de mest dramatiska situationer. De ökade energikostnaderna och beroendet av energi och råvaror – i kombination med vissa viktiga internationella aktörers aggressiva protektionistiska strategier – har hotat EU:s ekonomiska system och våra medborgares välfärd. EU:s system för kommersiella vägtransporter måste fortsatt vara konkurrenskraftigt, ha en överkomlig kostnad och fungera fullt ut, även under de mest kritiska omständigheter. Regelverket bör säkerställa detta.

3.   Förslaget till förordning

Förslaget till förordning

| 3.1 | Förslaget är avsett att ersätta förordning (EU) 2019/1242 (14) från 2019 om normer för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon. Trots att det inte är möjligt att utvärdera resultaten av den nuvarande förordningen anser kommissionen att det är nödvändigt att bidra till målen i den europeiska gröna given och den europeiska klimatlagen. I förslaget fastställs nya bindande koldioxidutsläppsmål som ska gälla från och med 2025. |
| --- | --- |

3.1

Förslaget är avsett att ersätta förordning (EU) 2019/1242 (14

| 3.2 | Förslaget omfattar lastbilar (över 5 ton), stadsbussar och långfärdsbussar (över 7,5 ton) samt släpvagnar (ett icke motordrivet fordon som dras av ett motorfordon). Även om detta är en viktig utökning av förordningens tillämpningsområde kvarstår en lucka i lagstiftningen när det gäller reglering av koldioxidutsläppen från bilar och lätta nyttofordon (lastbilar på 3,5–5 ton). |
| --- | --- |

3.2

Förslaget omfattar lastbilar (över 5 ton), stadsbussar och långfärdsbussar (över 7,5 ton) samt släpvagnar (ett icke motordrivet fordon som dras av ett motorfordon). Även om detta är en viktig utökning av förordningens tillämpningsområde kvarstår en lucka i lagstiftningen när det gäller reglering av koldioxidutsläppen från bilar och lätta nyttofordon (lastbilar på 3,5–5 ton).

| 3.3 | Kommissionen föreslår att nya och mer ambitiösa koldioxidsutsläppsmål för nya tunga fordon ska införas från och med 2030 för att ovannämnda mål ska uppnås. Enligt förslaget skulle koldioxidutsläppen i genomsnitt och jämfört med 1990 års nivåer minska med






  — | 45 % från och med den 1 januari 2030, |
| --- | --- | --- |

3.3

Kommissionen föreslår att nya och mer ambitiösa koldioxidsutsläppsmål för nya tunga fordon ska införas från och med 2030 för att ovannämnda mål ska uppnås. Enligt förslaget skulle koldioxidutsläppen i genomsnitt och jämfört med 1990 års nivåer minska med

—

45 % från och med den 1 januari 2030,

| — | 65 % från och med den 1 januari 2035, och |
| --- | --- |

—

65 % från och med den 1 januari 2035, och

| — | 90 % från och med den 1 januari 2040. |
| --- | --- |

—

90 % från och med den 1 januari 2040.

| 3.4 | Alla nya stadsbussar i EU måste vara utsläppsfria (en andel på 100 % utsläppsfria fordon) från och med 2030. |
| --- | --- |

3.4

Alla nya stadsbussar i EU måste vara utsläppsfria (en andel på 100 % utsläppsfria fordon) från och med 2030.

| 3.5 | Ett undantag från målen för koldioxidminskning kommer att gälla för följande tunga fordon:






  — | Tillverkare av små volymer (upp till 100 fordon). |
| --- | --- | --- |

3.5

Ett undantag från målen för koldioxidminskning kommer att gälla för följande tunga fordon:

—

Tillverkare av små volymer (upp till 100 fordon).

| — | Fordon som används för gruvdrift, skogsbruk och jordbruk. |
| --- | --- |

—

Fordon som används för gruvdrift, skogsbruk och jordbruk.

| — | Fordon som konstruerats och tillverkats för att användas av försvarsmakten och som bandfordon. |
| --- | --- |

—

Fordon som konstruerats och tillverkats för att användas av försvarsmakten och som bandfordon.

| — | Fordon som konstruerats och tillverkats eller anpassats för att användas inom civilskyddet, brandförsvaret, ordningsmakten eller akutsjukvården. |
| --- | --- |

—

Fordon som konstruerats och tillverkats eller anpassats för att användas inom civilskyddet, brandförsvaret, ordningsmakten eller akutsjukvården.

| — | Arbetsfordon, t.ex. sopbilar. |
| --- | --- |

—

Arbetsfordon, t.ex. sopbilar.

| 3.6 | Till skillnad från i koldioxidnormerna för personbilar och lätta nyttofordon betraktas vätgasdrivna fordon (tillsammans med annan för närvarande tillgänglig alternativ teknik såsom batterielfordon eller vätgasbränsleceller) i kommissionens förslag om tunga fordon som ett alternativ med nollutsläpp av avgaser. |
| --- | --- |

3.6

Till skillnad från i koldioxidnormerna för personbilar och lätta nyttofordon betraktas vätgasdrivna fordon (tillsammans med annan för närvarande tillgänglig alternativ teknik såsom batterielfordon eller vätgasbränsleceller) i kommissionens förslag om tunga fordon som ett alternativ med nollutsläpp av avgaser.

| 3.7 | Med utgångspunkt i tillämpningsområdet för 55 %-paketet, som omfattar utsläpp från alla sektorer, tillämpas i kommissionens förslag om tunga fordon från-tank-till-hjul-metoden, som också används i förordningen om lätta fordon (15), för att fastställa utsläppsminskningsmålen för växthusgaser. En sådan metod kallas också ”avgasrörsmetod”, eftersom den endast tar hänsyn till koldioxid som släpps ut från fordonet under användning, medan växthusgaser som släpps ut under fordonstillverkningen eller under produktionen av bränslena eller energin omfattas av annan lagstiftning, såsom EU:s utsläppshandelssystem. Bidraget från förnybara och koldioxidsnåla bränslen till måluppfyllelsen i denna specifika lagstiftning förkastades, eftersom kommissionen ansåg att det varken var kostnadseffektivt eller ändamålsenligt. |
| --- | --- |

3.7

Med utgångspunkt i tillämpningsområdet för 55 %-paketet, som omfattar utsläpp från alla sektorer, tillämpas i kommissionens förslag om tunga fordon från-tank-till-hjul-metoden, som också används i förordningen om lätta fordon (15

4.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar förordningens syfte, som är att påskynda utfasningen av fossila bränslen i sektorn och främja dess strukturella omvandling. Den europeiska transportindustrin måste förnya sin fordonspark för vägtransporter genom att gradvis införa ny framdrivningsteknik (el/vätgasbränsleceller och vätgasdrivna förbränningsmotorer). EU bör ta tillfället i akt att bli ledande inom sektorn för rena transporter. Utvecklingen tyder på att det är genomförbart och kostnadseffektivt att använda den nämnda tekniken som standard vid lastbilstransporter över korta och medellånga sträckor och att detta successivt även kan bli fallet för långdistanstransporter. |
| --- | --- |

4.1

EESK välkomnar förordningens syfte, som är att påskynda utfasningen av fossila bränslen i sektorn och främja dess strukturella omvandling. Den europeiska transportindustrin måste förnya sin fordonspark för vägtransporter genom att gradvis införa ny framdrivningsteknik (el/vätgasbränsleceller och vätgasdrivna förbränningsmotorer). EU bör ta tillfället i akt att bli ledande inom sektorn för rena transporter. Utvecklingen tyder på att det är genomförbart och kostnadseffektivt att använda den nämnda tekniken som standard vid lastbilstransporter över korta och medellånga sträckor och att detta successivt även kan bli fallet för långdistanstransporter.

| 4.2 | Kommittén noterar att förslaget går längre än de mål som för närvarande föreslås i Kina, men inte lika långt som den lag som nyligen antagits i Kalifornien. I juni 2022 tillkännagav Kina ett förslag (”steg 4”) som beräknas skärpa normerna för bränsleförbrukning inom sektorn för tunga fordon med 15 % fram till 2026 som ett allmänt mål för alla fordonssegment, och som ska ersätta det tidigare ”steg 3”, som genomfördes 2019. Förenta staternas ”fas 2”-normer som antogs 2016 och som gäller under 2018–2027 beräknas leda till en minskning av koldioxidutsläppen och bränsleförbrukningen som varierar mellan olika fordonstyper och uppgår till 16 %–30 % jämfört med baslinjen 2010. Kalifornien, vars utsläppsnormer vanligen följs av andra amerikanska stater, har nyligen antagit lagstiftning med ett mål om att det senast 2036 endast ska säljas utsläppsfria lastbilar och bussar, och där endast batterielfordon och elfordon med vätgasbränsleceller tillåts. I Förenta staternas nationella plan för utfasning av fossila bränslen inom transportsektorn (”National Blueprint for Transportation Decarbonization”) (16) ges dessutom ren el, hållbara biobränslen/e-bränslen och ren vätgas en kompletterande roll för transporter i allmänhet och tunga vägtransporter i synnerhet. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén noterar att förslaget går längre än de mål som för närvarande föreslås i Kina, men inte lika långt som den lag som nyligen antagits i Kalifornien. I juni 2022 tillkännagav Kina ett förslag (”steg 4”) som beräknas skärpa normerna för bränsleförbrukning inom sektorn för tunga fordon med 15 % fram till 2026 som ett allmänt mål för alla fordonssegment, och som ska ersätta det tidigare ”steg 3”, som genomfördes 2019. Förenta staternas ”fas 2”-normer som antogs 2016 och som gäller under 2018–2027 beräknas leda till en minskning av koldioxidutsläppen och bränsleförbrukningen som varierar mellan olika fordonstyper och uppgår till 16 %–30 % jämfört med baslinjen 2010. Kalifornien, vars utsläppsnormer vanligen följs av andra amerikanska stater, har nyligen antagit lagstiftning med ett mål om att det senast 2036 endast ska säljas utsläppsfria lastbilar och bussar, och där endast batterielfordon och elfordon med vätgasbränsleceller tillåts. I Förenta staternas nationella plan för utfasning av fossila bränslen inom transportsektorn (”National Blueprint for Transportation Decarbonization”) (16

| 4.3 | EESK konstaterar att den föreslagna förordningen inte kommer att vara den enda rättsliga ram som sektorn kommer att omfattas av. Ett antal medlemsstater, och även andra länder (bl.a. Förenta staterna), har redan har gjort utfästelser om att alla tunga fordon som säljs ska vara utsläppsfria senast 2040 (17), och man kan förvänta sig ett antal bestämmelser på lokal och regional nivå (t.ex. inreseförbud). Även om de sistnämnda för det mesta inte syftar till att genomföra klimatåtgärder kommer de att påverka icke-utsläppsfria fordons drift och lönsamhet samt den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

4.3

EESK konstaterar att den föreslagna förordningen inte kommer att vara den enda rättsliga ram som sektorn kommer att omfattas av. Ett antal medlemsstater, och även andra länder (bl.a. Förenta staterna), har redan har gjort utfästelser om att alla tunga fordon som säljs ska vara utsläppsfria senast 2040 (17

| 4.4 | Kommittén erkänner vikten av en lagstiftningsstimulans som en politisk åtgärd på utbudssidan för att främja investeringar i teknik för utsläppsfria fordon och användningen av utsläppsfria fordon, vilket, tillsammans med koldioxidfria bränslen, så småningom borde bidra till en fullständig utfasning av fossila bränslen i tunga fordon. Vi anser dock att man också måste fokusera på efterfrågesidan och på de viktigaste nödvändiga villkor som gör utsläppsfria fordon till ett hållbart alternativ för logistikoperatörer. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén erkänner vikten av en lagstiftningsstimulans som en politisk åtgärd på utbudssidan för att främja investeringar i teknik för utsläppsfria fordon och användningen av utsläppsfria fordon, vilket, tillsammans med koldioxidfria bränslen, så småningom borde bidra till en fullständig utfasning av fossila bränslen i tunga fordon. Vi anser dock att man också måste fokusera på efterfrågesidan och på de viktigaste nödvändiga villkor som gör utsläppsfria fordon till ett hållbart alternativ för logistikoperatörer.

| 4.4.1 | Enligt den europeiska bilindustriföreningen (ACEA) skulle förslaget kräva att ett avsevärt ökat antal utsläppsfria fordon finns på vägarna minst två år tidigare än enligt nuvarande prognoser. I synnerhet skulle det nyligen föreslagna målet kräva att mer än 400 000 utsläppsfria fordon tas i drift inom mindre än sju år, och att närmare 100 000 registreras årligen från och med 2030, vilket innebär att mer än en tredjedel av alla nyregistrerade fordon skulle behöva vara utsläppsfria fordon från och med 2030. Denna fordonspark skulle kräva över 50 000 allmänt tillgängliga laddare, varav 35 000 skulle behöva vara högpresterande megawattladdningsmodeller. Det skulle också krävas cirka 700 tankstationer för vätgas. Detta visar på den höga ambitionsnivån när det gäller såväl offentliga som privata aktörer. |
| --- | --- |

4.4.1

Enligt den europeiska bilindustriföreningen (ACEA) skulle förslaget kräva att ett avsevärt ökat antal utsläppsfria fordon finns på vägarna minst två år tidigare än enligt nuvarande prognoser. I synnerhet skulle det nyligen föreslagna målet kräva att mer än 400 000 utsläppsfria fordon tas i drift inom mindre än sju år, och att närmare 100 000 registreras årligen från och med 2030, vilket innebär att mer än en tredjedel av alla nyregistrerade fordon skulle behöva vara utsläppsfria fordon från och med 2030. Denna fordonspark skulle kräva över 50 000 allmänt tillgängliga laddare, varav 35 000 skulle behöva vara högpresterande megawattladdningsmodeller. Det skulle också krävas cirka 700 tankstationer för vätgas. Detta visar på den höga ambitionsnivån när det gäller såväl offentliga som privata aktörer.

| 4.4.2 | EESK efterlyser också lämpliga nödvändiga villkor för att uppmuntra åkare och transportföretag att investera i nya fordon, inbegripet en kraftigt påskyndad utbyggnad av lämplig laddnings- och tankningsinfrastruktur, effektiv koldioxidprissättning och andra åtgärder på efterfrågesidan som stöder transportföretagen och säkerställer att de investerar i utsläppsfria fordon. Man måste komma ihåg att åkare och transportföretag fattar investeringsbeslut på grundval av lönsamhetsöverväganden. |
| --- | --- |

4.4.2

EESK efterlyser också lämpliga nödvändiga villkor för att uppmuntra åkare och transportföretag att investera i nya fordon, inbegripet en kraftigt påskyndad utbyggnad av lämplig laddnings- och tankningsinfrastruktur, effektiv koldioxidprissättning och andra åtgärder på efterfrågesidan som stöder transportföretagen och säkerställer att de investerar i utsläppsfria fordon. Man måste komma ihåg att åkare och transportföretag fattar investeringsbeslut på grundval av lönsamhetsöverväganden.

| 4.4.3 | EESK välkomnar vissa medlemsstaters insatser för att stödja omställningen till utsläppsfria fordon, särskilt när det gäller små och medelstora företag. I Österrike stöder finansieringsprogrammet ”Emissionsfreie Nutzfahrzeuge und Infrastruktur” (utsläppsfria nyttofordon och utsläppsfri infrastruktur) företag vid omställningen av deras fordonsparker till icke-fossildrivna nyttofordon och inrättandet av den infrastruktur som krävs för att ladda och tanka dessa. Genom Europeiska unionens facilitet för återhämtning och resiliens och andra nationella fonder har Österrike tillgång till totalt 365 miljoner euro för att främja utsläppsfria nyttofordon och deras infrastruktur. (18) |
| --- | --- |

4.4.3

EESK välkomnar vissa medlemsstaters insatser för att stödja omställningen till utsläppsfria fordon, särskilt när det gäller små och medelstora företag. I Österrike stöder finansieringsprogrammet ”Emissionsfreie Nutzfahrzeuge und Infrastruktur” (utsläppsfria nyttofordon och utsläppsfri infrastruktur) företag vid omställningen av deras fordonsparker till icke-fossildrivna nyttofordon och inrättandet av den infrastruktur som krävs för att ladda och tanka dessa. Genom Europeiska unionens facilitet för återhämtning och resiliens och andra nationella fonder har Österrike tillgång till totalt 365 miljoner euro för att främja utsläppsfria nyttofordon och deras infrastruktur. (18

| 4.5 | Med tanke på begränsningarna i kommissionens konsekvensbedömning, särskilt avsaknaden av en utvärdering av den nuvarande förordningen, efterlyser EESK en noggrann och regelbunden övervakning av vissa viktiga aspekter, bl.a. utvecklingen av fordon med nya typer av framdrivning, utbyggnaden av laddnings- och tankningsinfrastruktur och kostnaderna för fordon, energi och bränslen. |
| --- | --- |

4.5

Med tanke på begränsningarna i kommissionens konsekvensbedömning, särskilt avsaknaden av en utvärdering av den nuvarande förordningen, efterlyser EESK en noggrann och regelbunden övervakning av vissa viktiga aspekter, bl.a. utvecklingen av fordon med nya typer av framdrivning, utbyggnaden av laddnings- och tankningsinfrastruktur och kostnaderna för fordon, energi och bränslen.

| 4.6 | Hållbara, icke-fossila bränslen kan vara ett komplement till elektrifiering och vätgas när det gäller att minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn, även om den lägre effektiviteten och kostnaderna (som för närvarande är höga) gör att denna roll är begränsad. (19) De lyfts fram i förordningarna för luftfart och sjöfart men nämns inte i förordningarna om minskade koldioxidutsläpp från vägtransport. En metod som skiljer mellan linjära koldioxidutsläpp (från fossila bränslen) och cirkulära utsläpp eller nettonollutsläpp (från e-bränslen och hållbara biodrivmedel) visar dock att fordon med förbränningsmotor och hybridfordon, i ett livscykelsammanhang, har ett koldioxidavtryck som är jämförbart med koldioxidavtrycket från batterielfordon där man använder fossilbaserad el, om de förstnämnda är effektiva och drivs med hållbara biodrivmedel och e-bränslen. Detta gör det ännu viktigare att ersätta fossila bränslen i den befintliga fordonsparken och i de nya tunga fordon som fortsatt kommer att ha framdrivningssystem med förbränningsmotor. |
| --- | --- |

4.6

Hållbara, icke-fossila bränslen kan vara ett komplement till elektrifiering och vätgas när det gäller att minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn, även om den lägre effektiviteten och kostnaderna (som för närvarande är höga) gör att denna roll är begränsad. (19

| 4.7 | EESK uppmanar beslutsfattarna att garantera att det vid omställningen till icke-fossila bränslen ges tydliga garantier för investeringar och en rättvis omställning inom bränslesektorn, och stöder tillväxten i EU:s relevanta industriella värdekedja och en världsledande roll för EU. |
| --- | --- |

4.7

EESK uppmanar beslutsfattarna att garantera att det vid omställningen till icke-fossila bränslen ges tydliga garantier för investeringar och en rättvis omställning inom bränslesektorn, och stöder tillväxten i EU:s relevanta industriella värdekedja och en världsledande roll för EU.

| 4.8 | Det teknikneutrala alternativet har många fördelar. Det skulle i synnerhet minska riskerna när det gäller både teknikutveckling och försörjningstrygghet. Motståndskraften i EU:s ekonomi skulle gynnas av en diversifierad teknikstrategi, där hållbara bränslen kompletterar batterielfordon och vätgasfordon, samtidigt som den inhemska EU-basen för dessa två tekniker utvecklas och breddas. |
| --- | --- |

4.8

Det teknikneutrala alternativet har många fördelar. Det skulle i synnerhet minska riskerna när det gäller både teknikutveckling och försörjningstrygghet. Motståndskraften i EU:s ekonomi skulle gynnas av en diversifierad teknikstrategi, där hållbara bränslen kompletterar batterielfordon och vätgasfordon, samtidigt som den inhemska EU-basen för dessa två tekniker utvecklas och breddas.

| 4.9 | EESK anser att det är mycket viktigt att se till att förslaget bidrar till följande:






  — | Att stärka EU:s industriella ledarskap inom produktion av tunga fordon, bussar och tillhörande utrustning genom investeringar och innovation. |
| --- | --- | --- |

4.9

EESK anser att det är mycket viktigt att se till att förslaget bidrar till följande:

—

Att stärka EU:s industriella ledarskap inom produktion av tunga fordon, bussar och tillhörande utrustning genom investeringar och innovation.

| — | Att bevara en ändamålsenlig och kostnadseffektiv drift av EU:s logistikkedja, så att EU:s inre marknad kan fungera även under de mest kritiska omständigheter. |
| --- | --- |

—

Att bevara en ändamålsenlig och kostnadseffektiv drift av EU:s logistikkedja, så att EU:s inre marknad kan fungera även under de mest kritiska omständigheter.

| — | Att främja konkurrenskraften och öka sysselsättningen inom alla branscher (där särskild uppmärksamhet ägnas åt små och medelstora företag) som ingår i värdekedjan för kommersiella vägtransporter. |
| --- | --- |

—

Att främja konkurrenskraften och öka sysselsättningen inom alla branscher (där särskild uppmärksamhet ägnas åt små och medelstora företag) som ingår i värdekedjan för kommersiella vägtransporter.

| — | Att påskynda omställningen till ett mer hållbart transportsystem som bygger på multimodalitet och där en betydande del av de 75 % av godstransporterna som i dag sker på väg flyttas över till järnväg och inre vattenvägar. |
| --- | --- |

—

Att påskynda omställningen till ett mer hållbart transportsystem som bygger på multimodalitet och där en betydande del av de 75 % av godstransporterna som i dag sker på väg flyttas över till järnväg och inre vattenvägar.

| — | Att förbättra EU-ekonomins motståndskraft mot chocker, storskaliga störningar i leveranskedjorna och begränsningar av tillgången till resurser. Ett exempel är när fossil energi används som vapen av vissa länder, och det faktum att de råvaror som anskaffas och bearbetas för användning i batterielfordon härrör från endast ett fåtal länder utanför EU. |
| --- | --- |

—

Att förbättra EU-ekonomins motståndskraft mot chocker, storskaliga störningar i leveranskedjorna och begränsningar av tillgången till resurser. Ett exempel är när fossil energi används som vapen av vissa länder, och det faktum att de råvaror som anskaffas och bearbetas för användning i batterielfordon härrör från endast ett fåtal länder utanför EU.

| 4.10 | Detta förutsätter följande: |
| --- | --- |

4.10

Detta förutsätter följande:

| 4.10.1 | En utsläppsminskningsbana för koldioxid som ligger i linje med industrisektorns kapacitet att ställa om och som transportföretagen kan följa med avseende på kostnader och driftseffektivitet. De föreslagna målen måste stämmas av mot den tid som krävs för att omvandla befintliga produktionsanläggningar och bygga nya, bygga ut laddningsinfrastruktur, trygga försörjningen av viktiga komponenter och råvaror, skapa pionjärmarknader och utbilda arbetstagarna. |
| --- | --- |

4.10.1

En utsläppsminskningsbana för koldioxid som ligger i linje med industrisektorns kapacitet att ställa om och som transportföretagen kan följa med avseende på kostnader och driftseffektivitet. De föreslagna målen måste stämmas av mot den tid som krävs för att omvandla befintliga produktionsanläggningar och bygga nya, bygga ut laddningsinfrastruktur, trygga försörjningen av viktiga komponenter och råvaror, skapa pionjärmarknader och utbilda arbetstagarna.

| 4.10.2 | En takt i utfasningen av fossila bränslen (för fordonsparken) som är förenlig med genomförandet av EU:s industriplan i den gröna given och de viktiga projekten av gemensamt europeiskt intresse, och som kommer att bidra till att utveckla viktiga leveranskedjor för sektorn i Europa, såsom ren vätgas, batterier och mikroelektronik. Utsläppsminskningsbanan måste också överensstämma med målen i den europeiska gröna given och EU:s strategi för hållbar och smart mobilitet. |
| --- | --- |

4.10.2

En takt i utfasningen av fossila bränslen (för fordonsparken) som är förenlig med genomförandet av EU:s industriplan i den gröna given och de viktiga projekten av gemensamt europeiskt intresse, och som kommer att bidra till att utveckla viktiga leveranskedjor för sektorn i Europa, såsom ren vätgas, batterier och mikroelektronik. Utsläppsminskningsbanan måste också överensstämma med målen i den europeiska gröna given och EU:s strategi för hållbar och smart mobilitet.

| 4.11 | I enlighet med sina ståndpunkter i tidigare yttranden anser EESK att det är mycket viktigt att förbättra samordningen av miljölagstiftningen med inriktning på vägtransporter för att omvandlingen av industrin ska lyckas (t.ex. Euro 7, förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen och Eurovinjett) (20), samtidigt som vi efterlyser en enhetlig lagstiftningsstrategi. |
| --- | --- |

4.11

I enlighet med sina ståndpunkter i tidigare yttranden anser EESK att det är mycket viktigt att förbättra samordningen av miljölagstiftningen med inriktning på vägtransporter för att omvandlingen av industrin ska lyckas (t.ex. Euro 7, förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen och Eurovinjett) (20

| 4.12 | I linje med sina tidigare yttranden (21) noterar kommittén att förslaget till förordning som bygger på ”avgasrörsmetoden” trots alla fördelar med elektriska och vätgasdrivna framdrivningssystem, måste kompletteras med andra politiska instrument för att stimulera användningen av förnybara, icke-fossila bränslen när det gäller den del av fordonsparken som drivs med förbränningsmotorer. 55 %-paketet måste säkerställa ett livscykeltänkande och förhindra att utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn leder till att utsläppen flyttas till tidigare led i värdekedjan. Genom översynen av EU:s utsläppshandelssystem och genom direktivet om förnybar energi (22) måste det säkerställas att utfasningen av fossila bränslen inom vägtransporterna och inom elproduktionen går hand i hand. |
| --- | --- |

4.12

I linje med sina tidigare yttranden (21

22

| 4.13 | I samband med omvandlingen måste EU säkerställa rättvis konkurrens för europeiska tillverkare av originalutrustning och transportoperatörer på de inhemska och internationella marknaderna. |
| --- | --- |

4.13

I samband med omvandlingen måste EU säkerställa rättvis konkurrens för europeiska tillverkare av originalutrustning och transportoperatörer på de inhemska och internationella marknaderna.

| 4.14 | Vi betonar också behovet av att tillhandahålla kapacitetsuppbyggnad och bistå åkare och transportföretag – särskilt små och medelstora företag – när det gäller att uppfylla de rapporteringsskyldigheter som införs genom förordningen, inbegripet det föreslagna centrala registret för data om tunga fordon. |
| --- | --- |

4.14

Vi betonar också behovet av att tillhandahålla kapacitetsuppbyggnad och bistå åkare och transportföretag – särskilt små och medelstora företag – när det gäller att uppfylla de rapporteringsskyldigheter som införs genom förordningen, inbegripet det föreslagna centrala registret för data om tunga fordon.

| 4.15 | När det gäller stadsbussar understryker EESK behovet av att undanta bussar som även används för transporter mellan städer från det särskilda kravet på nollutsläpp för stadsbussar. |
| --- | --- |

4.15

När det gäller stadsbussar understryker EESK behovet av att undanta bussar som även används för transporter mellan städer från det särskilda kravet på nollutsläpp för stadsbussar.

| 4.16 | EESK konstaterar med oro att de tekniska förändringarna inte är ”neutrala” för arbetstagarna. Även om många arbetstillfällen kommer att skapas i ekosystemet för mobilitet under de kommande åren förväntas enorma förluster av arbetstillfällen i vissa delar av värdekedjan, eftersom många små och medelstora företag i olika EU-regioner kommer att påverkas negativt. Ny teknik påverkar också de kompetensprofiler som krävs inom sektorn, och ett snabbt införande av den nya tekniken kan skapa utmaningar för vissa kategorier av arbetstagare (lågutbildade, äldre arbetstagare, tillfälligt anställda). Den nuvarande bristen på kvalificerad arbetskraft inom många sektorer kan också äventyra omställningstakten. |
| --- | --- |

4.16

EESK konstaterar med oro att de tekniska förändringarna inte är ”neutrala” för arbetstagarna. Även om många arbetstillfällen kommer att skapas i ekosystemet för mobilitet under de kommande åren förväntas enorma förluster av arbetstillfällen i vissa delar av värdekedjan, eftersom många små och medelstora företag i olika EU-regioner kommer att påverkas negativt. Ny teknik påverkar också de kompetensprofiler som krävs inom sektorn, och ett snabbt införande av den nya tekniken kan skapa utmaningar för vissa kategorier av arbetstagare (lågutbildade, äldre arbetstagare, tillfälligt anställda). Den nuvarande bristen på kvalificerad arbetskraft inom många sektorer kan också äventyra omställningstakten.

| 4.17 | EESK betonar behovet av en politisk ram som driver på utfasningen av fossila bränslen på ett sätt som är rättvist för arbetstagarna. När det gäller tunga fordon måste en rättvis omställning innebära följande: |
| --- | --- |

4.17

EESK betonar behovet av en politisk ram som driver på utfasningen av fossila bränslen på ett sätt som är rättvist för arbetstagarna. När det gäller tunga fordon måste en rättvis omställning innebära följande:

| 4.17.1 | Ingående konsekvensbedömningar avseende leveranskedjan för att undvika omvälvande förändringar för arbetstagarna. Dessa konsekvensbedömningar måste också bättre återspegla effekterna av minskade koldioxidutsläpp inom transportsektorn på regional nivå. |
| --- | --- |

4.17.1

Ingående konsekvensbedömningar avseende leveranskedjan för att undvika omvälvande förändringar för arbetstagarna. Dessa konsekvensbedömningar måste också bättre återspegla effekterna av minskade koldioxidutsläpp inom transportsektorn på regional nivå.

| 4.17.2 | Tillhandahållande av tillräcklig finansiering för att stödja regioner som har svårigheter till följd av agendan för minskade koldioxidutsläpp, med beaktande av vikten av sociala villkor i samband med statligt stöd. |
| --- | --- |

4.17.2

Tillhandahållande av tillräcklig finansiering för att stödja regioner som har svårigheter till följd av agendan för minskade koldioxidutsläpp, med beaktande av vikten av sociala villkor i samband med statligt stöd.

| 4.17.3 | Ett behov av att förutse förändringar på alla nivåer (anläggningar, företag, regioner och sektorer) genom planer som utarbetas tillsammans med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

4.17.3

Ett behov av att förutse förändringar på alla nivåer (anläggningar, företag, regioner och sektorer) genom planer som utarbetas tillsammans med arbetsmarknadens parter.

| 4.17.4 | En massiv insats från offentliga myndigheters och företags sida för att omskola och vidareutbilda arbetstagare. |
| --- | --- |

4.17.4

En massiv insats från offentliga myndigheters och företags sida för att omskola och vidareutbilda arbetstagare.

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  DOE/EE-2675 | januari 2023.

1

(2)  COP27: USA, Ukraine, Ireland, Aruba, Belgium, Croatia, Curaçao, Dominican Republic, Liechtenstein, Lithuania sign Global MOU, support path to 100 % new truck and bus sales by 2040 (17.11.22).

2

U.S. Secretary of Energy Advances America's Commitment to Reaching Net Zero Global Emissions and Combatting Climate Change at COP27.

(3)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU [COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)] och Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En strategisk utbyggnadsplan med en uppsättning kompletterande åtgärder till stöd för en snabb utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen [COM(2021) 560 final] (EUT C 152, 6.4.2022, s. 138).

3

(4)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av utsläppsnormer för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon och om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 [COM(2017) 676 final – 2017/0293 (COD)] (EUT C 227, 28.6.2018, s. 52), och Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner (COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD)) (EUT C 194, 12.5.2022, s. 81).

4

(5)  Europeiska rådets slutsatser av den 24 oktober 2014.

5

(6)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement.

6

(7)  COM(2021) 550 final.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).

8

(9)  COM(2016) 501 final.

9

(10)  COM(2021) 550 final.

10

(11)  Delgado, O., Rodríguez, F., Muncrief, R., ”Fuel efficiency technology in European heavy-duty vehicles: Baseline and potential for the 2020–2030 timeframe”, International Council on Clean Transportation, ICCT White Paper, Berlin, juli 2017.

11

(12)  Faktablad ”Lastbilar”.

12

(13)  Eurostats arbetskraftsundersökning från 2014.

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 av den 20 juni 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 595/2009 och (EU) 2018/956 och rådets direktiv 96/53/EG (EUT L 198, 25.7.2019, s. 202).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 av den 17 april 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon och om upphävande av förordningarna (EG) nr 443/2009 och (EU) nr 510/2011 (EUT L 111, 25.4.2019, s. 13).

15

(16)  DOE/EE-2675 | januari 2023.

16

(17)  COP27: USA, Ukraine, Ireland, Aruba, Belgium, Croatia, Curaçao, Dominican Republic, Liechtenstein, Lithuania sign Global MOU, support path to 100% new truck and bus sales by 2040 (17.11.22).

17

U.S. Secretary of Energy Advances America's Commitment to Reaching Net Zero Global Emissions and Combatting Climate Change at COP27.

(18)  https://www.bmk.gv.at/en/topics/mobility/alternative_transport/electromobility.html.

18

(19)  Se den fullständiga rapporten från IPCC AR6 WG III, s. 1068.

19

(20)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av motorfordon och motorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon med avseende på utsläpp och batteriers hållbarhet (Euro 7) och om upphävande av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 (COM(2022) 586 final – 2022/0365(COD)) (EUT C 228, 29.6.2023, s. 103), Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s mobilitetsstrategi och EU:s industriella värdekedjor: en ekosystembaserad strategi i bilindustrin (yttrande på eget initiativ) (EUT C 105, 4.3.2022, s. 26), och Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer [COM(2017) 275 final – 2017/0114 (COD)] och Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer vad gäller vissa bestämmelser om fordonsbeskattning [COM(2017) 276 final – 2017/0115 (CNS)] (EUT C 81, 2.3.2018, s. 188).

20

(21)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av utsläppsnormer för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon och om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 [COM(2017) 676 final – 2017/0293 (COD)] (EUT C 227, 28.6.2018, s. 52), och Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner (COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD)) (EUT C 194, 12.5.2022, s. 81).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

22

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/142 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/142

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för säkerställande av trygg och hållbar försörjning av kritiska råvaror och om ändring av förordningarna (EU) 168/2013, (EU) 2018/858, 2018/1724 och (EU) 2019/1020

[COM(2023) 160 final — 2023/0079 (COD)]

och Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En säker och hållbar försörjning av råvaror av avgörande betydelse till stöd för den gröna och den digitala omställningen

(COM(2023) 165 final)

(2023/C 349/22)

| Föredragande: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Michal PINTÉR |

Föredragande:

Maurizio MENSI

Maurizio MENSI

Medföredragande:

Michal PINTÉR

Michal PINTÉR

| Remiss | Europaparlamentet, 8.5.2023
  Europeiska unionens råd, 16.5.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 114 och 304 i EUF-fördraget |
| Ansvarig sektion | Rådgivande utskottet för industriell omvandling |
| Antagande av sektionen | 22.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 183/1/6 |

Remiss

Europaparlamentet, 8.5.2023

Europeiska unionens råd, 16.5.2023

Rättslig grund

Artiklarna 114 och 304 i EUF-fördraget

Ansvarig sektion

Rådgivande utskottet för industriell omvandling

Antagande av sektionen

22.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

183/1/6

I.   REKOMMENDATIONER (1)

REKOMMENDATIONER

1

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens ambition att utarbeta en konsekvent EU-politik för kritiska och strategiska råvaror och för utvecklingen av värdekedjor inom utvinnings-, raffinerings- och återvinningsindustrin, i linje med målen i den gröna given och all relaterad lagstiftning. |
| --- | --- |

1.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens ambition att utarbeta en konsekvent EU-politik för kritiska och strategiska råvaror och för utvecklingen av värdekedjor inom utvinnings-, raffinerings- och återvinningsindustrin, i linje med målen i den gröna given och all relaterad lagstiftning.

| 2. | Kommissionen uppmanas att säkerställa en övergripande strategi med samordnad EU-politik för att skapa rättslig säkerhet för investeringar i prospektering, utvinning, förädling, raffinering och återvinning av råvaror, deras biprodukter och väsentliga mineraler, på grundval av ekonomisk och teknisk genomförbarhet, politisk samstämmighet och rättssäkerhet för företag inom dessa sektorer. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att säkerställa en övergripande strategi med samordnad EU-politik för att skapa rättslig säkerhet för investeringar i prospektering, utvinning, förädling, raffinering och återvinning av råvaror, deras biprodukter och väsentliga mineraler, på grundval av ekonomisk och teknisk genomförbarhet, politisk samstämmighet och rättssäkerhet för företag inom dessa sektorer.

| 3. | Kommittén efterlyser samordning av råvarupolitiken med EU:s socialpolitik samt stöd till EU-omfattande kapacitetsuppbyggnad när det gäller kompetens inom utvinningsindustrin, med inriktning på omskolning och kompetenshöjning av den befintliga arbetskraften, samt utveckling av styrningskapaciteten i EU-medlemsstaternas offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

3.

Kommittén efterlyser samordning av råvarupolitiken med EU:s socialpolitik samt stöd till EU-omfattande kapacitetsuppbyggnad när det gäller kompetens inom utvinningsindustrin, med inriktning på omskolning och kompetenshöjning av den befintliga arbetskraften, samt utveckling av styrningskapaciteten i EU-medlemsstaternas offentliga förvaltningar.

| 4. | EESK rekommenderar att andra råvaror som är avgörande för sektorerna för grön teknik/ren teknik tas med i förteckningarna över kritiska och strategiska råvaror, med tanke på att dessa förteckningar måste uppdateras regelbundet och baseras på en grundlig, transparent och evidensbaserad bedömning av kritikalitet och/eller strategiskt värde, som genomförs i samråd med industriföreträdare och experter. |
| --- | --- |

4.

EESK rekommenderar att andra råvaror som är avgörande för sektorerna för grön teknik/ren teknik tas med i förteckningarna över kritiska och strategiska råvaror, med tanke på att dessa förteckningar måste uppdateras regelbundet och baseras på en grundlig, transparent och evidensbaserad bedömning av kritikalitet och/eller strategiskt värde, som genomförs i samråd med industriföreträdare och experter.

| 5. | Den nuvarande och den nya kommissionen uppmanas att säkerställa tillgång till konkurrenskraftiga energipriser och riktad finansiering för EU:s utvinningsindustri och återvinning, samtidigt som man ser till att tillstånds- och licensieringsförfarandena för nya råvaruprojekt förenklas och förkortas och att nya rapporterings- eller revisionskrav för företagen begränsas till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

5.

Den nuvarande och den nya kommissionen uppmanas att säkerställa tillgång till konkurrenskraftiga energipriser och riktad finansiering för EU:s utvinningsindustri och återvinning, samtidigt som man ser till att tillstånds- och licensieringsförfarandena för nya råvaruprojekt förenklas och förkortas och att nya rapporterings- eller revisionskrav för företagen begränsas till vad som är absolut nödvändigt.

| 6. | Kommittén stöder ett effektivt genomförande av handelspolitiska skyddsåtgärder för att skydda de nyutvecklade råvaruprojekten i EU och ta itu med illojala handelsmetoder och restriktioner med hjälp av åtgärder som är förenliga med WTO:s bestämmelser. |
| --- | --- |

6.

Kommittén stöder ett effektivt genomförande av handelspolitiska skyddsåtgärder för att skydda de nyutvecklade råvaruprojekten i EU och ta itu med illojala handelsmetoder och restriktioner med hjälp av åtgärder som är förenliga med WTO:s bestämmelser.

| 7. | EESK rekommenderar att kritiska och strategiska råvaror prioriteras i lagstiftningen om återvinning och avfall och att man stöder marknaderna för sekundära råvaror, i synnerhet råvaror som är avgörande för den gröna omställningen. |
| --- | --- |

7.

EESK rekommenderar att kritiska och strategiska råvaror prioriteras i lagstiftningen om återvinning och avfall och att man stöder marknaderna för sekundära råvaror, i synnerhet råvaror som är avgörande för den gröna omställningen.

| 8. | Man bör stödja projekt för prospektering och utvinning av kritiska råvaror på EU:s mark med offentliga medel, genom samordning med reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

8.

Man bör stödja projekt för prospektering och utvinning av kritiska råvaror på EU:s mark med offentliga medel, genom samordning med reglerna för statligt stöd.

| 9. | Man bör säkerställa samordning mellan den föreslagna akten om kritiska råvaror och EU:s antitrustverktyg för att undvika otillbörlig snedvridning på den inre marknaden. |
| --- | --- |

9.

Man bör säkerställa samordning mellan den föreslagna akten om kritiska råvaror och EU:s antitrustverktyg för att undvika otillbörlig snedvridning på den inre marknaden.

| 10. | Man bör även undersöka möjligheterna till specifika partnerskap och samarbetsavtal med kandidatländerna. |
| --- | --- |

10.

Man bör även undersöka möjligheterna till specifika partnerskap och samarbetsavtal med kandidatländerna.

| 11. | Vi rekommenderar att man uppnår rätt (miljömässig) balans vid bedömningen av överensstämmelsen med övrig EU-politik. |
| --- | --- |

11.

Vi rekommenderar att man uppnår rätt (miljömässig) balans vid bedömningen av överensstämmelsen med övrig EU-politik.

II.   FÖRKLARING/BAKGRUND

FÖRKLARING/BAKGRUND

| 1. | Den 16 mars 2023 lade kommissionen fram sitt förslag till en ny förordning som syftar till att säkra tillgången till kritiska och strategiska råvaror (akten om kritiska råvaror), tillsammans med ett meddelande. Medan man i förordningen fastställer ett regelverk för att stödja utvecklingen av inhemsk kapacitet och stärka hållbarheten och cirkulariteten i försörjningskedjorna för kritiska råvaror i EU, föreslås i meddelandet åtgärder för att stödja diversifieringen av försörjningskedjorna genom nya internationella ömsesidigt stödjande partnerskap. |
| --- | --- |

1.

Den 16 mars 2023 lade kommissionen fram sitt förslag till en ny förordning som syftar till att säkra tillgången till kritiska och strategiska råvaror (akten om kritiska råvaror), tillsammans med ett meddelande. Medan man i förordningen fastställer ett regelverk för att stödja utvecklingen av inhemsk kapacitet och stärka hållbarheten och cirkulariteten i försörjningskedjorna för kritiska råvaror i EU, föreslås i meddelandet åtgärder för att stödja diversifieringen av försörjningskedjorna genom nya internationella ömsesidigt stödjande partnerskap.

| 2. | Det allmänna målet med akten om kritiska råvaror är att ta itu med avsaknaden av en trygg och hållbar tillgång till kritiska råvaror för EU genom att öka EU-industrins medvetenhet om och begränsning av risker kopplade till kritiska råvaror i den globala försörjningskedjan, öka kapaciteten i EU:s värdekedja för kritiska råvaror på den inre marknaden och minska miljöavtrycket av EU:s förbrukning av kritiska råvaror. |
| --- | --- |

2.

Det allmänna målet med akten om kritiska råvaror är att ta itu med avsaknaden av en trygg och hållbar tillgång till kritiska råvaror för EU genom att öka EU-industrins medvetenhet om och begränsning av risker kopplade till kritiska råvaror i den globala försörjningskedjan, öka kapaciteten i EU:s värdekedja för kritiska råvaror på den inre marknaden och minska miljöavtrycket av EU:s förbrukning av kritiska råvaror.

| 3. | Genom att föreslå en samstämmig EU-strategi för att förbättra och säkerställa försörjningstryggheten för kritiska råvaror kommer initiativet att bidra till att förhindra en potentiell snedvridning av konkurrensen och fragmentering på den inre marknaden som torde uppstå till följd av icke samordnade åtgärder, samt upprätthålla lika villkor för företagen inom EU. |
| --- | --- |

3.

Genom att föreslå en samstämmig EU-strategi för att förbättra och säkerställa försörjningstryggheten för kritiska råvaror kommer initiativet att bidra till att förhindra en potentiell snedvridning av konkurrensen och fragmentering på den inre marknaden som torde uppstå till följd av icke samordnade åtgärder, samt upprätthålla lika villkor för företagen inom EU.

Säkerställa en heltäckande strategi med samordnad EU-politik för att skapa rättslig säkerhet för investeringar

Säkerställa en heltäckande strategi med samordnad EU-politik för att skapa rättslig säkerhet för investeringar

| 4. | EU är för närvarande beroende av import av många råvaror (75–100 % av försörjningen) och är därför utsatt för sårbarheter längs försörjningskedjorna och betydande prisvolatilitet. Enligt OECD:s ”Global Material Resources Outlook to 2060” förväntas världens användning av råvaror nästan fördubblas fram till 2060 och användningen av metaller förväntas öka snabbast för både primära och sekundära metaller. Samtidigt står EU för mindre än 5 % av världens produktion av mineralråvaror. Kina står ensamt för omkring 75 % av den globala produktionskapaciteten för litiumjonbattericeller och hyser världens tio största leverantörer av solcellsutrustning. Som en jämförelse finns endast omkring 3 % av den globala produktionskapaciteten för litiumjonbattericeller i EU. |
| --- | --- |

4.

EU är för närvarande beroende av import av många råvaror (75–100 % av försörjningen) och är därför utsatt för sårbarheter längs försörjningskedjorna och betydande prisvolatilitet. Enligt OECD:s ”Global Material Resources Outlook to 2060” förväntas världens användning av råvaror nästan fördubblas fram till 2060 och användningen av metaller förväntas öka snabbast för både primära och sekundära metaller. Samtidigt står EU för mindre än 5 % av världens produktion av mineralråvaror. Kina står ensamt för omkring 75 % av den globala produktionskapaciteten för litiumjonbattericeller och hyser världens tio största leverantörer av solcellsutrustning. Som en jämförelse finns endast omkring 3 % av den globala produktionskapaciteten för litiumjonbattericeller i EU.

| 5. | Enligt akten om kritiska råvaror ska strategiska projekt inom utvinning, förädling eller återvinning av strategiska råvaror identifieras och stödjas. För att locka till sig sådana investeringar – med relativt långa tidsramar – bör kommissionen ta itu med frågan om rättslig säkerhet. Ett förutsägbart och stabilt regelverk är avgörande för att locka till sig investeringar inte bara i prospektering och utvinning av råvaror utan även i förädling och återvinning. |
| --- | --- |

5.

Enligt akten om kritiska råvaror ska strategiska projekt inom utvinning, förädling eller återvinning av strategiska råvaror identifieras och stödjas. För att locka till sig sådana investeringar – med relativt långa tidsramar – bör kommissionen ta itu med frågan om rättslig säkerhet. Ett förutsägbart och stabilt regelverk är avgörande för att locka till sig investeringar inte bara i prospektering och utvinning av råvaror utan även i förädling och återvinning.

| 6. | Flera rättsliga ramar påverkar stabiliteten och attraktionskraften i EU:s företagsklimat, och de ofta konkurrerande och mångdubblade rapporteringskraven bidrar till rättslig osäkerhet (se bl.a. direktivet om industriutsläpp (2), batteriförordningen (3), översynen av Reach, avfallslagstiftningen, förordningen om ekodesign för hållbara produkter, rättsakten om nettonollindustri, EU:s nya industripolitik, handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, ekodesigndirektivet (4) osv.). Därför är det mycket viktigt att undvika dubbel reglering eller överreglering i syfte att locka till sig och stimulera investeringar i den inhemska industriella kapaciteten för prospektering, gruvdrift, raffinering, råvaruförädling och återvinning. Akten om kritiska råvaror bör bygga vidare på kommissionens arbete på andra områden samt vara helt anpassad till målen i den gröna given och förenlig med relaterad lagstiftning. Politiken för kritiska råvaror bör i största möjliga utsträckning vara evidensbaserad, med beaktande av tillgängliga uppgifter (se JRC:s framsynsstudie ”Critical Raw Materials for Strategic Technologies and Sectors in the EU” från 2020, eller JRC:s Science for Policy-rapport ”Supply chain analysis and material demand forecast in strategic technologies and sectors in the EU”). |
| --- | --- |

6.

Flera rättsliga ramar påverkar stabiliteten och attraktionskraften i EU:s företagsklimat, och de ofta konkurrerande och mångdubblade rapporteringskraven bidrar till rättslig osäkerhet (se bl.a. direktivet om industriutsläpp (2

3

4

| 7. | En annan fråga avser behovet av att ge berörda parter exakt vägledning om hur förteckningarna över strategiska och kritiska råvaror kommer att genomföras i EU:s politik och anpassas till den framtida marknadsutvecklingen beträffande kritiska råvaror. Förteckningen över kritiska råvaror kan bidra till att belysa vissa ämnens betydelse och roll i EU:s ekonomi gentemot beslutsfattarna, men det är nödvändigt att gå längre om de ämnen som förtecknas i förteckningen över kritiska råvaror vederbörligen ska stödjas i både nuvarande och kommande lagstiftning. Det krävs en tydlig prioritering av kritiska råvaror i beslutsfattandet, särskilt på områdena industripolitik, handelspolitik, statligt stöd, forskning, utveckling och innovation, klimat och miljö samt kemikalielagstiftning. Alla dessa politikområden och deras mål bör anpassas för att skapa nödvändiga villkor och ett gynnsamt regelverk för kritiska råvaror och för utvecklingen av deras värdekedjor. Ytterligare förtydliganden behövs också när det gäller prioriteringen av projekt där den huvudsakliga utvunna råvaran är varken strategisk eller kritisk, men där biprodukterna är det (t.ex. ett projekt för utvinning av järnmalm som leder till utvinning av sällsynta jordartsmetaller som biprodukter). Dessutom behövs ett förtydligande av statusen för ”andra”, dvs. ”icke-strategiska” projekt, så att man tydligt kan förstå hur och inom vilka tidsramar sådana projekt kommer att bedömas och ges ekonomiskt stöd. Slutligen får en ökad prioritering av projekt för strategiska råvaror under inga omständigheter leda till en nedprioritering av andra viktiga råvaruprojekt eller projekt längs råvaruvärdekedjan. |
| --- | --- |

7.

En annan fråga avser behovet av att ge berörda parter exakt vägledning om hur förteckningarna över strategiska och kritiska råvaror kommer att genomföras i EU:s politik och anpassas till den framtida marknadsutvecklingen beträffande kritiska råvaror. Förteckningen över kritiska råvaror kan bidra till att belysa vissa ämnens betydelse och roll i EU:s ekonomi gentemot beslutsfattarna, men det är nödvändigt att gå längre om de ämnen som förtecknas i förteckningen över kritiska råvaror vederbörligen ska stödjas i både nuvarande och kommande lagstiftning. Det krävs en tydlig prioritering av kritiska råvaror i beslutsfattandet, särskilt på områdena industripolitik, handelspolitik, statligt stöd, forskning, utveckling och innovation, klimat och miljö samt kemikalielagstiftning. Alla dessa politikområden och deras mål bör anpassas för att skapa nödvändiga villkor och ett gynnsamt regelverk för kritiska råvaror och för utvecklingen av deras värdekedjor. Ytterligare förtydliganden behövs också när det gäller prioriteringen av projekt där den huvudsakliga utvunna råvaran är varken strategisk eller kritisk, men där biprodukterna är det (t.ex. ett projekt för utvinning av järnmalm som leder till utvinning av sällsynta jordartsmetaller som biprodukter). Dessutom behövs ett förtydligande av statusen för ”andra”, dvs. ”icke-strategiska” projekt, så att man tydligt kan förstå hur och inom vilka tidsramar sådana projekt kommer att bedömas och ges ekonomiskt stöd. Slutligen får en ökad prioritering av projekt för strategiska råvaror under inga omständigheter leda till en nedprioritering av andra viktiga råvaruprojekt eller projekt längs råvaruvärdekedjan.

| 8. | Utöver att skapa rättslig säkerhet för berörda parter bör kommissionens initiativ beträffande råvaror baseras på ett bredare offentligt stöd. Utvidgningen av gruv-, förädlings- och återvinningsindustrin kommer att skapa nya arbetstillfällen och bidra till ekonomiska framsteg, men det är mycket viktigt att säkerställa allmänhetens acceptans. Att öka medvetenheten bland medborgarna är av yttersta vikt: kommissionen bör genomföra riktade kommunikationsstrategier för att informera EU-medborgarna om fördelarna med samt hållbarheten och miljöpåverkan av nya industriella investeringar med koppling till kritiska råvaror, samt ta itu med de farhågor som vissa intressentgrupper, lokalsamhällen och EU-medborgare hyser i samband med utvidgad prospektering och gruvdrift. |
| --- | --- |

8.

Utöver att skapa rättslig säkerhet för berörda parter bör kommissionens initiativ beträffande råvaror baseras på ett bredare offentligt stöd. Utvidgningen av gruv-, förädlings- och återvinningsindustrin kommer att skapa nya arbetstillfällen och bidra till ekonomiska framsteg, men det är mycket viktigt att säkerställa allmänhetens acceptans. Att öka medvetenheten bland medborgarna är av yttersta vikt: kommissionen bör genomföra riktade kommunikationsstrategier för att informera EU-medborgarna om fördelarna med samt hållbarheten och miljöpåverkan av nya industriella investeringar med koppling till kritiska råvaror, samt ta itu med de farhågor som vissa intressentgrupper, lokalsamhällen och EU-medborgare hyser i samband med utvidgad prospektering och gruvdrift.

Samordning med EU:s socialpolitik: stödja EU-omfattande kapacitet när det gäller kompetens för utvinningsindustrin

Samordning med EU:s socialpolitik: stödja EU-omfattande kapacitet när det gäller kompetens för utvinningsindustrin

| 9. | Råvarusektorn tillhandahåller omkring 350 000 arbetstillfällen inom EU samt över 30 miljoner arbetstillfällen inom tillverkning som är beroende av en tillförlitlig tillgång till mineralråvaror. För att trygga en hållbar försörjning av råvaror och avancerade material för EU kommer det att krävas mer än 1,2 miljoner nya arbetstillfällen fram till 2030. (5) Akten om kritiska råvaror bör därför anpassas till EU:s socialpolitik och stödja kapacitetsuppbyggnadsinsatser på medlemsstatsnivå för att stärka arbetskraften i försörjningskedjorna för kritiska råvaror, utvinningsindustrin, förädling och återvinning. Det är mycket viktigt att stödja utbildning och kompetensutveckling inom den akademiska världen, men också att inrikta kapacitetsuppbyggnadsinsatser på yrkesverksamma inom industrin i råvarusektorn och medlemsstaternas offentliga myndigheter. Detta skulle kunna uppnås genom att man inrättar nya (och/eller stöder befintliga) särskilda institutioner för att stödja högre utbildning och yrkesutbildning för råvarusektorn och för att omskola och fortbilda den befintliga arbetskraften i EU. Slutligen bör mer göras för att skapa och stödja tillämpad inlärning och tekniköverföring mellan den akademiska världen, industrin och forskningsorganisationerna. |
| --- | --- |

9.

Råvarusektorn tillhandahåller omkring 350 000 arbetstillfällen inom EU samt över 30 miljoner arbetstillfällen inom tillverkning som är beroende av en tillförlitlig tillgång till mineralråvaror. För att trygga en hållbar försörjning av råvaror och avancerade material för EU kommer det att krävas mer än 1,2 miljoner nya arbetstillfällen fram till 2030. (5

Inkludera andra råvaror som är avgörande för sektorerna för grön teknik/ren teknik och säkerställa samstämmighet med övrig politik

Inkludera andra råvaror som är avgörande för sektorerna för grön teknik/ren teknik och säkerställa samstämmighet med övrig politik

| 10. | Utöver de råvaror som förtecknas som strategiska eller kritiska i akten om kritiska råvaror finns det icke-kritiska råvaror som skulle kunna bli kritiska på medellång till lång sikt. Detta kräver en flexibel förteckning som lätt kan anpassas och som bör uppdateras regelbundet, minst vartannat år och oftare vid behov, beroende på den framtida utvecklingen på området. Bedömningen av olika råvarors strategiska betydelse bör också vara sektorsspecifik för att återspegla efterfrågan inom olika tillverkningssektorer. Dessutom bör en bedömning av tillgången till viktiga råvaror göras i syfte att fullt ut komplettera kommissionens insatser för att stödja kritiska och strategiska råvaror. |
| --- | --- |

10.

Utöver de råvaror som förtecknas som strategiska eller kritiska i akten om kritiska råvaror finns det icke-kritiska råvaror som skulle kunna bli kritiska på medellång till lång sikt. Detta kräver en flexibel förteckning som lätt kan anpassas och som bör uppdateras regelbundet, minst vartannat år och oftare vid behov, beroende på den framtida utvecklingen på området. Bedömningen av olika råvarors strategiska betydelse bör också vara sektorsspecifik för att återspegla efterfrågan inom olika tillverkningssektorer. Dessutom bör en bedömning av tillgången till viktiga råvaror göras i syfte att fullt ut komplettera kommissionens insatser för att stödja kritiska och strategiska råvaror.

| 11. | Bedömningen bör återspegla EU:s prioriteringar och behov för energiomställningen, eventuellt fram till 2030, och omfatta råvaror för vilka det i dag inte finns någon uppenbar risk för avbrott i försörjningen, men där efterfrågan är hög i sektorer som är kritiska för EU:s mål om minskade koldioxidutsläpp samt den gröna och den digitala omställningen, eller som anses vara väsentliga mineraler. Fokus på dessa prioriterade agendor bör också på lämpligt sätt omfatta grundläggande värdekedjor, såsom livsmedelstrygghet eller läkemedel. Fastställandet av vilka råvaror som ska ingå i de olika förteckningarna bör alltid baseras på en grundlig, öppen och tydligt definierad analys för att bedöma deras kritikalitet och/eller strategiska värde, och återspegla hela värdekedjan för råvaror, förädlingskraven och tillgången till substitut. Industriföreträdare och experter bör regelbundet rådfrågas, och en fungerande, öppen dialog mellan kommissionen och industrin bör säkerställas. |
| --- | --- |

11.

Bedömningen bör återspegla EU:s prioriteringar och behov för energiomställningen, eventuellt fram till 2030, och omfatta råvaror för vilka det i dag inte finns någon uppenbar risk för avbrott i försörjningen, men där efterfrågan är hög i sektorer som är kritiska för EU:s mål om minskade koldioxidutsläpp samt den gröna och den digitala omställningen, eller som anses vara väsentliga mineraler. Fokus på dessa prioriterade agendor bör också på lämpligt sätt omfatta grundläggande värdekedjor, såsom livsmedelstrygghet eller läkemedel. Fastställandet av vilka råvaror som ska ingå i de olika förteckningarna bör alltid baseras på en grundlig, öppen och tydligt definierad analys för att bedöma deras kritikalitet och/eller strategiska värde, och återspegla hela värdekedjan för råvaror, förädlingskraven och tillgången till substitut. Industriföreträdare och experter bör regelbundet rådfrågas, och en fungerande, öppen dialog mellan kommissionen och industrin bör säkerställas.

Säkerställa tillgång till konkurrenskraftiga energipriser och bättre riktad finansiering för EU:s industri

Säkerställa tillgång till konkurrenskraftiga energipriser och bättre riktad finansiering för EU:s industri

| 12. | Den rådande energikrisen har haft en avgörande inverkan på alla företag i EU, men särskilt på de energiintensiva industrierna, däribland utvinnings- och återvinningssektorerna. Samordnade insatser från EU:s sida är nödvändig för att säkerställa en välfungerande energimarknad i EU. En framgångsrik EU-politik för kritiska råvaror är beroende av tillförlitlig tillgång till tillräckliga mängder fossilfri el till konkurrenskraftiga priser. EESK skulle välkomna en reform av de tillgängliga finansieringsramarna som återspeglar ambitionerna i Förenta staterna:s IRA (inflationsreduceringsakt) – finansiering som i högre grad inriktas på kommersialiseringsfasen och täcker driftskostnaderna, i motsats till EU:s nuvarande finansieringsprioritering för FoU-fasen av nya strategiska projekt. Det är visserligen viktigt att fokusera på innovativ teknik och forskning, men de resulterande produkterna bör också få lämpligt stöd i kommersialiseringsfasen. |
| --- | --- |

12.

Den rådande energikrisen har haft en avgörande inverkan på alla företag i EU, men särskilt på de energiintensiva industrierna, däribland utvinnings- och återvinningssektorerna. Samordnade insatser från EU:s sida är nödvändig för att säkerställa en välfungerande energimarknad i EU. En framgångsrik EU-politik för kritiska råvaror är beroende av tillförlitlig tillgång till tillräckliga mängder fossilfri el till konkurrenskraftiga priser. EESK skulle välkomna en reform av de tillgängliga finansieringsramarna som återspeglar ambitionerna i Förenta staterna:s IRA (inflationsreduceringsakt) – finansiering som i högre grad inriktas på kommersialiseringsfasen och täcker driftskostnaderna, i motsats till EU:s nuvarande finansieringsprioritering för FoU-fasen av nya strategiska projekt. Det är visserligen viktigt att fokusera på innovativ teknik och forskning, men de resulterande produkterna bör också få lämpligt stöd i kommersialiseringsfasen.

| 13. | Kommissionens ambition att påskynda tillståndsförfarandena är mycket välkommen och bör prioriteras för att uppnå en maximal längd på 12–18 månader för sådana förfaranden. Nya, kritiska projekt bör bedömas enligt påskyndade tidsfrister, och strikta tidsfrister bör fastställas för den maximala längden på tillstånds- och licensieringsförfarandena. En eventuell reform av tillståndsförfarandena bör syfta till att förkorta deras varaktighet och minska deras komplexitet, samtidigt som man upprätthåller strikta ESG-standarder. Ett påskyndat tillståndsförfarande ska också säkerställas genom en förstärkning av mekanismen med en gemensam kontaktpunkt. Denna ska utformas inom på förhand fastställda tidsfrister för att göra det centraliserade tillståndsförfarandet effektivare och mindre betungande. Reformerade tillståndsbestämmelser bör gälla för anläggningar för prospektering, gruvdrift, raffinering, förädling och återvinning och bör ge tillräcklig rättslig säkerhet när det gäller deras resultat. Dessutom bör nya rapporterings- eller revisionskrav i akten om kritiska råvaror begränsas till vad som är nödvändigt för att inte lägga ytterligare administrativa bördor på EU-företag, oavsett storlek. Den planerade nämnden för kritiska råvaror spelar en avgörande roll när det gäller att stödja genomförandet av akten om kritiska råvaror, inbegripet tillståndsförfarandena. För att se till att nämnden kan utföra sina övervakningsuppgifter är det därför lämpligt att den omfattar inte bara institutionella företrädare utan även oberoende tekniska experter på området. |
| --- | --- |

13.

Kommissionens ambition att påskynda tillståndsförfarandena är mycket välkommen och bör prioriteras för att uppnå en maximal längd på 12–18 månader för sådana förfaranden. Nya, kritiska projekt bör bedömas enligt påskyndade tidsfrister, och strikta tidsfrister bör fastställas för den maximala längden på tillstånds- och licensieringsförfarandena. En eventuell reform av tillståndsförfarandena bör syfta till att förkorta deras varaktighet och minska deras komplexitet, samtidigt som man upprätthåller strikta ESG-standarder. Ett påskyndat tillståndsförfarande ska också säkerställas genom en förstärkning av mekanismen med en gemensam kontaktpunkt. Denna ska utformas inom på förhand fastställda tidsfrister för att göra det centraliserade tillståndsförfarandet effektivare och mindre betungande. Reformerade tillståndsbestämmelser bör gälla för anläggningar för prospektering, gruvdrift, raffinering, förädling och återvinning och bör ge tillräcklig rättslig säkerhet när det gäller deras resultat. Dessutom bör nya rapporterings- eller revisionskrav i akten om kritiska råvaror begränsas till vad som är nödvändigt för att inte lägga ytterligare administrativa bördor på EU-företag, oavsett storlek. Den planerade nämnden för kritiska råvaror spelar en avgörande roll när det gäller att stödja genomförandet av akten om kritiska råvaror, inbegripet tillståndsförfarandena. För att se till att nämnden kan utföra sina övervakningsuppgifter är det därför lämpligt att den omfattar inte bara institutionella företrädare utan även oberoende tekniska experter på området.

Ta itu med illojala handelsmetoder och restriktioner

Ta itu med illojala handelsmetoder och restriktioner

| 14. | Trots de ambitiösa målen i akten om kritiska råvaror finns det naturliga begränsningar av tillgången på vissa råvaror i EU, och därför kommer import att förbli avgörande för omställningen till en grön och digital ekonomi. |
| --- | --- |

14.

Trots de ambitiösa målen i akten om kritiska råvaror finns det naturliga begränsningar av tillgången på vissa råvaror i EU, och därför kommer import att förbli avgörande för omställningen till en grön och digital ekonomi.

| 15. | Effektiva handelspolitiska skyddsåtgärder måste upprätthållas för att ge skydd för nya europeiska investeringar och säkerställa lika villkor i förhållande till tredjeländer. En modernisering av EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder är nödvändig för att skydda mot dumpning från tredjeländer. EU bör särskilt sträva efter att säkerställa ett snabbare genomförande av handelspolitiska skyddsåtgärder för att motverka illojal import, göra utredningarna snabbare och effektivare samt möjliggöra ett brett genomförande av provisoriska åtgärder i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

15.

Effektiva handelspolitiska skyddsåtgärder måste upprätthållas för att ge skydd för nya europeiska investeringar och säkerställa lika villkor i förhållande till tredjeländer. En modernisering av EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder är nödvändig för att skydda mot dumpning från tredjeländer. EU bör särskilt sträva efter att säkerställa ett snabbare genomförande av handelspolitiska skyddsåtgärder för att motverka illojal import, göra utredningarna snabbare och effektivare samt möjliggöra ett brett genomförande av provisoriska åtgärder i ett tidigt skede.

| 16. | EU:s handelspolitiska åtgärder bör komplettera målen för akten om kritiska råvaror och tillhörande politik, inbegripet sociala rättigheter, och bör prioritera ett snabbt ingående av de frihandelsavtal med resursrika länder som för närvarande håller på att förhandlas fram eller väntar på ratificering (Australien, Indonesien osv.). När det gäller frihandelsavtal som redan ingåtts bör de befintliga bestämmelser som är relevanta för energi och råvaror bedömas och stärkas om så är möjligt. Uppmärksamhet bör också ägnas åt samstämmigheten i handelspolitiken och tullreglerna/ursprungsreglerna för råvaror, liksom åt specifika frågor som rör kringgående av sanktioner som är tillämpliga på råvaror. |
| --- | --- |

16.

EU:s handelspolitiska åtgärder bör komplettera målen för akten om kritiska råvaror och tillhörande politik, inbegripet sociala rättigheter, och bör prioritera ett snabbt ingående av de frihandelsavtal med resursrika länder som för närvarande håller på att förhandlas fram eller väntar på ratificering (Australien, Indonesien osv.). När det gäller frihandelsavtal som redan ingåtts bör de befintliga bestämmelser som är relevanta för energi och råvaror bedömas och stärkas om så är möjligt. Uppmärksamhet bör också ägnas åt samstämmigheten i handelspolitiken och tullreglerna/ursprungsreglerna för råvaror, liksom åt specifika frågor som rör kringgående av sanktioner som är tillämpliga på råvaror.

Prioritera kritiska och strategiska råvaror i lagstiftningen om återvinning och avfall och stödja marknaderna för sekundära råvaror

Prioritera kritiska och strategiska råvaror i lagstiftningen om återvinning och avfall och stödja marknaderna för sekundära råvaror

| 17. | Återvinning är viktigt för att stärka EU:s strategiska oberoende. EU bör stödja sin avfallsbehandlings- och avfallshanteringsindustri genom att förbereda sekundära råvaror som ska återvinnas i produktionsprocesserna och ändra gällande avfallslagstiftning i syfte att prioritera återvinning av och cirkularitet för de kritiska och strategiska råvaror som har den största tekniska och ekonomiska potentialen för återvinning (genomförbarhet). Man bör också stödja marknader för sekundära råvaror. När det gäller sekundära råvaror föreslår EESK att åtgärder vidtas för att skapa välfungerande marknader och minimera skrotläckaget. |
| --- | --- |

17.

Återvinning är viktigt för att stärka EU:s strategiska oberoende. EU bör stödja sin avfallsbehandlings- och avfallshanteringsindustri genom att förbereda sekundära råvaror som ska återvinnas i produktionsprocesserna och ändra gällande avfallslagstiftning i syfte att prioritera återvinning av och cirkularitet för de kritiska och strategiska råvaror som har den största tekniska och ekonomiska potentialen för återvinning (genomförbarhet). Man bör också stödja marknader för sekundära råvaror. När det gäller sekundära råvaror föreslår EESK att åtgärder vidtas för att skapa välfungerande marknader och minimera skrotläckaget.

| 18. | Sekundära råvaror kan bidra till att minska beroendet av vissa kritiska råvaror och bör därför omfattas av akten om kritiska råvaror. Ett av de många exemplen är att effektiv återvinning av järnskrot kan minska råvaruförsörjningsbehovet för metalltillverkning. Järnskrot förväntas bli knappt före 2030, vilket kan leda till försörjningsavbrott, trots att det är en avgörande beståndsdel i energiomställningen. |
| --- | --- |

18.

Sekundära råvaror kan bidra till att minska beroendet av vissa kritiska råvaror och bör därför omfattas av akten om kritiska råvaror. Ett av de många exemplen är att effektiv återvinning av järnskrot kan minska råvaruförsörjningsbehovet för metalltillverkning. Järnskrot förväntas bli knappt före 2030, vilket kan leda till försörjningsavbrott, trots att det är en avgörande beståndsdel i energiomställningen.

| 19. | Akten om kritiska råvaror bör säkerställa tillgång till alla råvaror som är kritiska för industri och elfordon. Detta omfattar inte bara sällsynta jordartsmetaller, mangan, råvaror som är avgörande för den gröna omställningen, såsom stål, aluminium och koppar, industrimineraler, grafit eller nickel, utan även sekundära råvaror. Metaller är avgörande möjliggörande faktorer för infrastruktur för den gröna omställningen, och sådana möjliggörande faktorer bör identifieras ordentligt och vederbörligen beaktas i akten om kritiska råvaror, längs hela deras värdekedjor. |
| --- | --- |

19.

Akten om kritiska råvaror bör säkerställa tillgång till alla råvaror som är kritiska för industri och elfordon. Detta omfattar inte bara sällsynta jordartsmetaller, mangan, råvaror som är avgörande för den gröna omställningen, såsom stål, aluminium och koppar, industrimineraler, grafit eller nickel, utan även sekundära råvaror. Metaller är avgörande möjliggörande faktorer för infrastruktur för den gröna omställningen, och sådana möjliggörande faktorer bör identifieras ordentligt och vederbörligen beaktas i akten om kritiska råvaror, längs hela deras värdekedjor.

Ekonomiska och miljömässiga studier av föroreningsinverkan av utvinningen av kritiska råvaror: samordning med bestämmelserna om statligt stöd

Ekonomiska och miljömässiga studier av föroreningsinverkan av utvinningen av kritiska råvaror: samordning med bestämmelserna om statligt stöd

| 20. | Med tanke på graden av osäkerhet kring den faktiska förekomsten av kritiska råvaror i EU kommer den risk som är förknippad med att inleda prospekterings- och utvinningsprojekt i EU rimligen att tas enbart med ekonomiskt stöd i form av offentliga medel. Eftersom akten om kritiska råvaror också kräver att sådana kampanjer ska vara förenliga med målen i den gröna given föreslår EESK att offentlig finansiering bör beviljas lättare om utvinningen baseras på ekonomiska och miljömässiga förstudier för att bedöma föroreningsinverkan av utvinningen av kritiska råvaror. |
| --- | --- |

20.

Med tanke på graden av osäkerhet kring den faktiska förekomsten av kritiska råvaror i EU kommer den risk som är förknippad med att inleda prospekterings- och utvinningsprojekt i EU rimligen att tas enbart med ekonomiskt stöd i form av offentliga medel. Eftersom akten om kritiska råvaror också kräver att sådana kampanjer ska vara förenliga med målen i den gröna given föreslår EESK att offentlig finansiering bör beviljas lättare om utvinningen baseras på ekonomiska och miljömässiga förstudier för att bedöma föroreningsinverkan av utvinningen av kritiska råvaror.

| 21. | Om sådana förstudier inte omfattas av de strategiska projekt som planeras inom ramen för akten om kritiska råvaror bör offentlig finansiering av dem uppmuntras genom samordning med reglerna för statligt stöd, närmare bestämt med den nyligen antagna ändringen av den allmänna gruppundantagsförordningen mot bakgrund av den gröna given från 2023. Dessa förstudier bör betraktas som ”stöd till miljöskydd” eller ”stöd till forskning, utveckling och innovation” och, när de omfattar flera medlemsstater, som ”viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse”. |
| --- | --- |

21.

Om sådana förstudier inte omfattas av de strategiska projekt som planeras inom ramen för akten om kritiska råvaror bör offentlig finansiering av dem uppmuntras genom samordning med reglerna för statligt stöd, närmare bestämt med den nyligen antagna ändringen av den allmänna gruppundantagsförordningen mot bakgrund av den gröna given från 2023. Dessa förstudier bör betraktas som ”stöd till miljöskydd” eller ”stöd till forskning, utveckling och innovation” och, när de omfattar flera medlemsstater, som ”viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse”.

| 22. | Effektiv samordning med EU-åtgärderna för statligt stöd redan i ett preliminärt FoU-skede skulle kunna göra att de offentliga medlen till stöd för det efterföljande genomförandet av strategiska projekt faktiskt kanaliseras mot hållbara mål och, i det specifika fallet med viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, säkerställa att de eftersträvar ett samordnat resultat. Offentliga finansieringsmekanismer (t.ex. påskyndad och enklare tillgång till finansiella mekanismer såsom lån/lånegarantier/bidrag) får också införas endast när det gäller investeringar som görs av EU-företag inom ramen för frihandelsavtalsprojekt. |
| --- | --- |

22.

Effektiv samordning med EU-åtgärderna för statligt stöd redan i ett preliminärt FoU-skede skulle kunna göra att de offentliga medlen till stöd för det efterföljande genomförandet av strategiska projekt faktiskt kanaliseras mot hållbara mål och, i det specifika fallet med viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, säkerställa att de eftersträvar ett samordnat resultat. Offentliga finansieringsmekanismer (t.ex. påskyndad och enklare tillgång till finansiella mekanismer såsom lån/lånegarantier/bidrag) får också införas endast när det gäller investeringar som görs av EU-företag inom ramen för frihandelsavtalsprojekt.

Antitrustverktyg: en koncentrationsförordning som främjar ledande EU-företag när det gäller återvinning och utvinning av kritiska råvaror

Antitrustverktyg: en koncentrationsförordning som främjar ledande EU-företag när det gäller återvinning och utvinning av kritiska råvaror

| 23. | Med beaktande av, som nödvändiga förutsättningar, både den ännu outforskade tillgången på kritiska råvaror inom EU och de betydande investeringar som krävs för att genomföra en trygg och hållbar försörjningskedja för kritiska råvaror, kan det vara tillrådligt att anpassa vissa av EU:s antitrustverktyg för att underlätta målen i akten om kritiska råvaror, samtidigt som man undviker otillbörlig snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden (t.ex. kan det vara till hjälp att tillämpa ramen för koncentrationskontroll på ett mer flexibelt och hållbarhetsinriktat sätt, med beaktande inte bara av målen i den gröna given (såsom kommissionen redan planerar) utan även målen i akten om kritiska råvaror). |
| --- | --- |

23.

Med beaktande av, som nödvändiga förutsättningar, både den ännu outforskade tillgången på kritiska råvaror inom EU och de betydande investeringar som krävs för att genomföra en trygg och hållbar försörjningskedja för kritiska råvaror, kan det vara tillrådligt att anpassa vissa av EU:s antitrustverktyg för att underlätta målen i akten om kritiska råvaror, samtidigt som man undviker otillbörlig snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden (t.ex. kan det vara till hjälp att tillämpa ramen för koncentrationskontroll på ett mer flexibelt och hållbarhetsinriktat sätt, med beaktande inte bara av målen i den gröna given (såsom kommissionen redan planerar) utan även målen i akten om kritiska råvaror).

| 24. | Det vore därför tillrådligt att bedöma koncentrationer mot bakgrund av de strategiska projekt som ska genomföras inom ramen för akten om kritiska råvaror, för att hitta rätt balans mellan de olika intressen som står på spel. |
| --- | --- |

24.

Det vore därför tillrådligt att bedöma koncentrationer mot bakgrund av de strategiska projekt som ska genomföras inom ramen för akten om kritiska råvaror, för att hitta rätt balans mellan de olika intressen som står på spel.

| 25. | Konkurrensmyndigheterna bör därför uppmanas att beakta nya typer av effektivitetsvinster, dvs. att minska försörjningsavbrott och öka industrins beredskap i händelse av externa brister på kritiska råvaror. Vid sådana bedömningar bör man också titta på kommissionens mål att aggregera intresserade köpares efterfrågan på kritiska råvaror och i slutändan bidra till att sänka de nuvarande höga priserna. |
| --- | --- |

25.

Konkurrensmyndigheterna bör därför uppmanas att beakta nya typer av effektivitetsvinster, dvs. att minska försörjningsavbrott och öka industrins beredskap i händelse av externa brister på kritiska råvaror. Vid sådana bedömningar bör man också titta på kommissionens mål att aggregera intresserade köpares efterfrågan på kritiska råvaror och i slutändan bidra till att sänka de nuvarande höga priserna.

Internationellt engagemang och diversifiering av resurser: kandidatländernas deltagande och samordning med det bilaterala samarbetet inom internationella forum

Internationellt engagemang och diversifiering av resurser: kandidatländernas deltagande och samordning med det bilaterala samarbetet inom internationella forum

| 26. | I linje med kommissionens mål att diversifiera de externa källorna till kritiska råvaror rekommenderar EESK att man undersöker möjligheterna till specifika partnerskap och samarbetsavtal, även med kandidatländerna. Sådana partnerskap kan omfatta EU-finansierade projekt för att utveckla prospekteringskampanjer på nya utvalda platser och/eller i nedlagda gruvor, i linje med de strategiska projekt som kommer att lanseras i EU:s medlemsstater inom ramen för de nya kommissionsförslagen. |
| --- | --- |

26.

I linje med kommissionens mål att diversifiera de externa källorna till kritiska råvaror rekommenderar EESK att man undersöker möjligheterna till specifika partnerskap och samarbetsavtal, även med kandidatländerna. Sådana partnerskap kan omfatta EU-finansierade projekt för att utveckla prospekteringskampanjer på nya utvalda platser och/eller i nedlagda gruvor, i linje med de strategiska projekt som kommer att lanseras i EU:s medlemsstater inom ramen för de nya kommissionsförslagen.

| 27. | Sådana partnerskap kan omfattas av kandidatländernas åtaganden att snabbare anpassa sin miljöpolitik till EU:s regelverk. Att sådana partnerskap inkluderas inom ramen för de pågående anslutningsförhandlingarna kan rimligen ha två fördelar för EU som helhet, genom att öka chanserna för att de inhemska källorna till kritiska råvaror kommer att öka i framtiden och genom att göra det lättare för kandidatländerna att följa EU:s miljölagstiftning (t.ex. när det gäller avfall, vatten, industriföroreningar och luftkvalitet). |
| --- | --- |

27.

Sådana partnerskap kan omfattas av kandidatländernas åtaganden att snabbare anpassa sin miljöpolitik till EU:s regelverk. Att sådana partnerskap inkluderas inom ramen för de pågående anslutningsförhandlingarna kan rimligen ha två fördelar för EU som helhet, genom att öka chanserna för att de inhemska källorna till kritiska råvaror kommer att öka i framtiden och genom att göra det lättare för kandidatländerna att följa EU:s miljölagstiftning (t.ex. när det gäller avfall, vatten, industriföroreningar och luftkvalitet).

| 28. | Akten om kritiska råvaror bör samordnas inte bara med annan EU-politik och internationella handelsåtgärder, utan också med EU:s bilaterala samarbete i internationella forum (t.ex. samarbetet mellan EU och Förenta staterna i sådana forum som partnerskapet för tryggad mineralförsörjning, konferensen om kritiska material och mineraler samt Internationella energiorganets arbetsgrupp för kritiska mineraler, som nyligen stärktes av energirådet EU–Förenta staterna). |
| --- | --- |

28.

Akten om kritiska råvaror bör samordnas inte bara med annan EU-politik och internationella handelsåtgärder, utan också med EU:s bilaterala samarbete i internationella forum (t.ex. samarbetet mellan EU och Förenta staterna i sådana forum som partnerskapet för tryggad mineralförsörjning, konferensen om kritiska material och mineraler samt Internationella energiorganets arbetsgrupp för kritiska mineraler, som nyligen stärktes av energirådet EU–Förenta staterna).

| 29. | Akten om kritiska råvaror bör ge EU inte bara inhemsk självförsörjning när det gäller kritiska råvaror, utan även externt oberoende att fastställa nya standarder på den globala arenan när det gäller att säkerställa säkerheten och hållbarheten i respektive försörjningskedjor. En normgivande roll för EU på den globala arenan kommer att ytterligare öka möjligheterna att uppnå de övergripande målen i kommissionens förslag om att ta itu med förorenande och illojala handelsmetoder för kritiska råvaror i hela världen. |
| --- | --- |

29.

Akten om kritiska råvaror bör ge EU inte bara inhemsk självförsörjning när det gäller kritiska råvaror, utan även externt oberoende att fastställa nya standarder på den globala arenan när det gäller att säkerställa säkerheten och hållbarheten i respektive försörjningskedjor. En normgivande roll för EU på den globala arenan kommer att ytterligare öka möjligheterna att uppnå de övergripande målen i kommissionens förslag om att ta itu med förorenande och illojala handelsmetoder för kritiska råvaror i hela världen.

Långsiktiga respektive kortsiktiga mål i bedömningen av överensstämmelsen med övrig EU-politik: uppnå rätt (miljömässig) balans

Långsiktiga respektive kortsiktiga mål i bedömningen av överensstämmelsen med övrig EU-politik: uppnå rätt (miljömässig) balans

| 30. | Sammanfattningsvis kan det inte uteslutas att ett effektivt genomförande av akten om kritiska råvaror på lång sikt kan kräva en omformning av vissa specifika mål i den gröna given som är nära kopplade till akten på kort sikt. Utsikterna till ett (nästan) självförsörjande EU, även om det förutsätter mer tid för att uppnås till fullo, kan i slutändan göra hållbarhets-/klimatneutralitetsmålen mer uppnåeliga på lång sikt (även med beaktande av de relativt sett större föroreningar som orsakas av de nuvarande metoderna för råvaruutvinning i vissa utvecklingsländer). |
| --- | --- |

30.

Sammanfattningsvis kan det inte uteslutas att ett effektivt genomförande av akten om kritiska råvaror på lång sikt kan kräva en omformning av vissa specifika mål i den gröna given som är nära kopplade till akten på kort sikt. Utsikterna till ett (nästan) självförsörjande EU, även om det förutsätter mer tid för att uppnås till fullo, kan i slutändan göra hållbarhets-/klimatneutralitetsmålen mer uppnåeliga på lång sikt (även med beaktande av de relativt sett större föroreningar som orsakas av de nuvarande metoderna för råvaruutvinning i vissa utvecklingsländer).

III.   FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR AV COM(2023) 160 final

FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR AV COM(2023) 160 final

Ändringsförslag 1

Ändringsförslag 1

Skäl 29

Skäl 29

| Kommissionens textförslag | EESK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (29) | Privata investeringar från företag, finansiella investerare och förhandsköpare har avgörande betydelse. Om enbart privata investeringar inte är tillräckliga kan driftsättningen av projekt i den kritiska råvaruvärdekedjorna kräva offentligt stöd i form av exempelvis garantier, lån eller kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital. Sådant offentligt stöd kan utgöra statligt stöd. Stödet måste ha en stimulanseffekt och vara nödvändigt, lämpligt och proportionerligt. De befintliga riktlinjerna för statligt stöd, som nyligen setts över på djupet i enlighet med målen för den gröna och den digitala omställningen, ger gott om möjligheter att stödja investeringar i den kritiska råvaruvärdekedjan, förutsatt att vissa villkor iakttas. |

Kommissionens textförslag

EESK:s ändringsförslag

(29)

Privata investeringar från företag, finansiella investerare och förhandsköpare har avgörande betydelse. Om enbart privata investeringar inte är tillräckliga kan driftsättningen av projekt i den kritiska råvaruvärdekedjorna kräva offentligt stöd i form av exempelvis garantier, lån eller kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital. Sådant offentligt stöd kan utgöra statligt stöd. Stödet måste ha en stimulanseffekt och vara nödvändigt, lämpligt och proportionerligt. De befintliga riktlinjerna för statligt stöd, som nyligen setts över på djupet i enlighet med målen för den gröna och den digitala omställningen, ger gott om möjligheter att stödja investeringar i den kritiska råvaruvärdekedjan, förutsatt att vissa villkor iakttas.

| (29) | Privata investeringar från företag, finansiella investerare och förhandsköpare har avgörande betydelse. Om enbart privata investeringar inte är tillräckliga kan driftsättningen av projekt i den kritiska råvaruvärdekedjorna kräva offentligt stöd i form av exempelvis garantier, lån eller kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital. Sådant offentligt stöd kan utgöra statligt stöd. Stödet måste ha en stimulanseffekt och vara nödvändigt, lämpligt och proportionerligt. De befintliga riktlinjerna för statligt stöd, som nyligen setts över på djupet i enlighet med målen för den gröna och den digitala omställningen, ger gott om möjligheter att stödja investeringar i den kritiska råvaruvärdekedjan, förutsatt att vissa villkor iakttas.
  Kommissionen och medlemsstaterna bör förtydliga hur reglerna för statligt stöd ska användas och införa mekanismer för bidrag, lån och skatteavdrag för att stödja EU:s befintliga industriella kapacitet och skapandet av nya anläggningar i EU och tillförlitliga partnertredjeländer. Dessa bör inriktas på både drifts- och kapitalutgifter. |
| --- | --- |

(29)

Privata investeringar från företag, finansiella investerare och förhandsköpare har avgörande betydelse. Om enbart privata investeringar inte är tillräckliga kan driftsättningen av projekt i den kritiska råvaruvärdekedjorna kräva offentligt stöd i form av exempelvis garantier, lån eller kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital. Sådant offentligt stöd kan utgöra statligt stöd. Stödet måste ha en stimulanseffekt och vara nödvändigt, lämpligt och proportionerligt. De befintliga riktlinjerna för statligt stöd, som nyligen setts över på djupet i enlighet med målen för den gröna och den digitala omställningen, ger gott om möjligheter att stödja investeringar i den kritiska råvaruvärdekedjan, förutsatt att vissa villkor iakttas.
  Kommissionen och medlemsstaterna bör förtydliga hur reglerna för statligt stöd ska användas och införa mekanismer för bidrag, lån och skatteavdrag för att stödja EU:s befintliga industriella kapacitet och skapandet av nya anläggningar i EU och tillförlitliga partnertredjeländer. Dessa bör inriktas på både drifts- och kapitalutgifter.

Kommissionen och medlemsstaterna bör förtydliga hur reglerna för statligt stöd ska användas och införa mekanismer för bidrag, lån och skatteavdrag för att stödja EU:s befintliga industriella kapacitet och skapandet av nya anläggningar i EU och tillförlitliga partnertredjeländer. Dessa bör inriktas på både drifts- och kapitalutgifter.

Motivering

Motivering

De åtgärder som för närvarande planeras beträffande statligt stöd är otydliga och saknar mekanismer för att stödja den befintliga industriella kapaciteten, som i hög grad drabbades av de kraftigt stigande energipriserna, och skapandet av nya anläggningar för kritiska råvaror i och utanför EU.

Ändringsförslag 2

Ändringsförslag 2

Artikel 1.2, punkt a (ny punkt)

Artikel 1.2, punkt a (ny punkt)

| Kommissionens textförslag | EESK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2 a | Att fastställa en transparent och tydligt definierad metod för bedömning av råvaror som ska ingå i förteckningen över strategiska råvaror, bland annat genom användning av tekniska faktablad, liknande den metod som tillämpas på förteckningen över kritiska råvaror. Framtida förteckningar över strategiska och kritiska råvaror bör åtföljas av en konsekvensbedömning av gällande EU-lagstiftning och dess inverkan på de råvaror som är uppförda på dessa förteckningar. |

Kommissionens textförslag

EESK:s ändringsförslag

2 a

2 a

Att fastställa en transparent och tydligt definierad metod för bedömning av råvaror som ska ingå i förteckningen över strategiska råvaror, bland annat genom användning av tekniska faktablad, liknande den metod som tillämpas på förteckningen över kritiska råvaror. Framtida förteckningar över strategiska och kritiska råvaror bör åtföljas av en konsekvensbedömning av gällande EU-lagstiftning och dess inverkan på de råvaror som är uppförda på dessa förteckningar.

Att fastställa en transparent och tydligt definierad metod för bedömning av råvaror som ska ingå i förteckningen över strategiska råvaror, bland annat genom användning av tekniska faktablad, liknande den metod som tillämpas på förteckningen över kritiska råvaror. Framtida förteckningar över strategiska och kritiska råvaror bör åtföljas av en konsekvensbedömning av gällande EU-lagstiftning och dess inverkan på de råvaror som är uppförda på dessa förteckningar.

Motivering

Motivering

Kritiska råvaror bedöms genom en kriticitetsbedömning som bygger på en specifik metod som inbegriper en lång och grundlig valideringsprocess med hjälp av externa experter, industriföreträdare och forskningsinstitut. Fastställandet av strategiska råvaror baserades däremot inte på en offentliggjord metod och omfattade inte heller förhandssamråd. Om man inkluderar strategiska råvaror i förteckningen över kritiska råvaror (bilaga 2) ger man intrycket av att alla råvaror har uppnått de tröskelvärden som fastställs i metoden för kritiska råvaror, vilket är vilseledande.

Ändringsförslag 3

Ändringsförslag 3

Artikel 1.3

Artikel 1.3

| Kommissionens textförslag | EESK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Om kommissionen på grundval av den rapport som avses i artikel 42 drar slutsatsen att unionen sannolikt inte kommer att uppnå de mål som anges i punkt 2, ska den
  bedöma genomförbarheten och proportionaliteten i att föreslå åtgärder eller utöva sina befogenheter på unionsnivå för att säkerställa att dessa mål uppnås
  . | 3.   Om kommissionen på grundval av den rapport som avses i artikel 42 drar slutsatsen att unionen sannolikt inte kommer att uppnå de mål som anges i punkt 2, ska den
  medge en viss grad av flexibilitet för att på bästa sätt återspegla den unika värdekedjan för den berörda råvaran, eftersom varje råvara har särskilda egenskaper och utmaningar som är kopplade till anskaffning, förädling och återvinning av den
  .
  Kommissionen bör inrikta sig på att upprätthålla befintlig kapacitet och stödja den. En öppen och ständig dialog mellan industrin och beslutsfattarna bör uppmuntras för att fastställa riktmärken som är både tekniskt och ekonomiskt genomförbara och i linje med EU:s mål. |

Kommissionens textförslag

EESK:s ändringsförslag

3.   Om kommissionen på grundval av den rapport som avses i artikel 42 drar slutsatsen att unionen sannolikt inte kommer att uppnå de mål som anges i punkt 2, ska den
  bedöma genomförbarheten och proportionaliteten i att föreslå åtgärder eller utöva sina befogenheter på unionsnivå för att säkerställa att dessa mål uppnås
  .

3.   Om kommissionen på grundval av den rapport som avses i artikel 42 drar slutsatsen att unionen sannolikt inte kommer att uppnå de mål som anges i punkt 2, ska den
  medge en viss grad av flexibilitet för att på bästa sätt återspegla den unika värdekedjan för den berörda råvaran, eftersom varje råvara har särskilda egenskaper och utmaningar som är kopplade till anskaffning, förädling och återvinning av den
  .
  Kommissionen bör inrikta sig på att upprätthålla befintlig kapacitet och stödja den. En öppen och ständig dialog mellan industrin och beslutsfattarna bör uppmuntras för att fastställa riktmärken som är både tekniskt och ekonomiskt genomförbara och i linje med EU:s mål.

Motivering

Motivering

Riktmärkena i fråga om anskaffning, förädling och återvinning är alltför allmänna och orealistiska och kan leda till oavsiktliga och negativa konsekvenser. Bestämmelserna bör beaktas noga i förhållande till de ekonomiska och tekniska svårigheter som är förknippade med deras genomförande och risken för överbelastning av EU:s industri, särskilt små och medelstora företag.

Ändringsförslag 4

Ändringsförslag 4

Bilaga I

Bilaga I

| Kommissionens textförslag | EESK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Följande råvaror ska betraktas som strategiska:






  a) | Vismut |

Kommissionens textförslag

EESK:s ändringsförslag

Följande råvaror ska betraktas som strategiska:

a)

Vismut

| b) | Bor
  – metallurgisk kvalitet |
| --- | --- |

b)

Bor
  – metallurgisk kvalitet

– metallurgisk kvalitet

| c) | Kobolt |
| --- | --- |

c)

Kobolt

| d) | Koppar |
| --- | --- |

d)

Koppar

| e) | Gallium |
| --- | --- |

e)

Gallium

| f) | Germanium |
| --- | --- |

f)

Germanium

| g) | Litium
  – batterikvalitet |
| --- | --- |

g)

Litium
  – batterikvalitet

– batterikvalitet

| h) | Magnesiummetall |
| --- | --- |

h)

Magnesiummetall

Magnesiummetall

| i) | Mangan
  – batterikvalitet |
| --- | --- |

i)

Mangan
  – batterikvalitet

– batterikvalitet

| j) | Naturlig grafit – batterikvalitet |
| --- | --- |

j)

Naturlig grafit – batterikvalitet

Naturlig grafit – batterikvalitet

| k) | Nickel
  – batterikvalitet |
| --- | --- |

k)

Nickel
  – batterikvalitet

– batterikvalitet

| l) | Platinametaller |
| --- | --- |

l)

Platinametaller

| m) | Sällsynta jordartsmetaller
  för magneter
  (Nd, Pr, Tb, Dy, Gd, Sm och Ce) |
| --- | --- |

m)

Sällsynta jordartsmetaller
  för magneter
  (Nd, Pr, Tb, Dy, Gd, Sm och Ce)

för magneter

| n) | Kiselmetall |
| --- | --- |

n)

Kiselmetall

Kiselmetall

| o) | Titanmetall |
| --- | --- |

o)

Titanmetall

Titanmetall

| p) | Volfram |
| --- | --- |

p)

Volfram

Följande
  primära och sekundära
  råvaror ska betraktas som strategiska
  , inbegripet deras respektive bärarmetaller och mineraler med vilka dessa strategiska råvaror utvinns
  :

primära och sekundära

, inbegripet deras respektive bärarmetaller och mineraler med vilka dessa strategiska råvaror utvinns

| a) | Vismut |
| --- | --- |

a)

Vismut

| b) | Bor |
| --- | --- |

b)

Bor

| c) | Kobolt |
| --- | --- |

c)

Kobolt

| d) | Koppar |
| --- | --- |

d)

Koppar

| da) | Järnskrot (även rostfritt) |
| --- | --- |

da)

da)

Järnskrot (även rostfritt)

Järnskrot (även rostfritt)

| e) | Gallium |
| --- | --- |

e)

Gallium

| f) | Germanium |
| --- | --- |

f)

Germanium

| g) | Litium |
| --- | --- |

g)

Litium

| ga) | Magnesit/magnesia |
| --- | --- |

ga)

ga)

Magnesit/magnesia

Magnesit/magnesia

| h) | Magnesium |
| --- | --- |

h)

Magnesium

Magnesium

| i) | Mangan |
| --- | --- |

i)

Mangan

| j) | Grafit |
| --- | --- |

j)

Grafit

Grafit

| k) | Nickel |
| --- | --- |

k)

Nickel

| ka) | Fosfor |
| --- | --- |

ka)

ka)

Fosfor

Fosfor

| kb) | Kaliumkarbonat |
| --- | --- |

kb)

kb)

Kaliumkarbonat

Kaliumkarbonat

| l) | Platinametaller |
| --- | --- |

l)

Platinametaller

| m) | Sällsynta jordartsmetaller (Nd, Pr, Tb, Dy, Gd, Sm och Ce) |
| --- | --- |

m)

Sällsynta jordartsmetaller (Nd, Pr, Tb, Dy, Gd, Sm och Ce)

| n) | Kisel |
| --- | --- |

n)

Kisel

Kisel

| o) | Titan |
| --- | --- |

o)

Titan

Titan

| p) | Volfram |
| --- | --- |

p)

Volfram

| pa) | Zink |
| --- | --- |

pa)

pa)

Zink

Zink

Ändringsförslag 5

Ändringsförslag 5

Bilaga II

Bilaga II

| Kommissionens textförslag | EESK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Följande råvaror ska betraktas som kritiska:






  a) | Antimon |

Kommissionens textförslag

EESK:s ändringsförslag

Följande råvaror ska betraktas som kritiska:

a)

Antimon

| b) | Arsenik |
| --- | --- |

b)

Arsenik

| c) | Bauxit |
| --- | --- |

c)

Bauxit

| d) | Baryt |
| --- | --- |

d)

Baryt

| e) | Beryllium |
| --- | --- |

e)

Beryllium

| f) | Vismut |
| --- | --- |

f)

Vismut

| g) | Bor |
| --- | --- |

g)

Bor

| h) | Kobolt |
| --- | --- |

h)

Kobolt

| i) | Kokskol |
| --- | --- |

i)

Kokskol

| j) | Koppar |
| --- | --- |

j)

Koppar

| k) | Fältspat |
| --- | --- |

k)

Fältspat

| l) | Flusspat |
| --- | --- |

l)

Flusspat

| m) | Gallium |
| --- | --- |

m)

Gallium

| n) | Germanium |
| --- | --- |

n)

Germanium

| o) | Hafnium |
| --- | --- |

o)

Hafnium

| p) | Helium |
| --- | --- |

p)

Helium

| q) | Tunga sällsynta jordartsmetaller |
| --- | --- |

q)

Tunga sällsynta jordartsmetaller

| r) | Lätta sällsynta jordartsmetaller |
| --- | --- |

r)

Lätta sällsynta jordartsmetaller

| s) | Litium |
| --- | --- |

s)

Litium

| t) | Magnesium |
| --- | --- |

t)

Magnesium

| u) | Mangan |
| --- | --- |

u)

Mangan

| v) | Naturlig grafit |
| --- | --- |

v)

Naturlig grafit

Naturlig grafit

| w) | Nickel
  – batterikvalitet |
| --- | --- |

w)

Nickel
  – batterikvalitet

– batterikvalitet

| x) | Niob |
| --- | --- |

x)

Niob

| y) | Fosforit |
| --- | --- |

y)

Fosforit

| z) | Fosfor |
| --- | --- |

z)

Fosfor

| å) | Platinametaller |
| --- | --- |

å)

Platinametaller

| ä) | Skandium |
| --- | --- |

ä)

Skandium

| ö) | Kiselmetall |
| --- | --- |

ö)

Kiselmetall

| aa) | Strontium |
| --- | --- |

aa)

Strontium

| bb) | Tantal |
| --- | --- |

bb)

Tantal

| cc) | Titanmetall |
| --- | --- |

cc)

Titanmetall

| dd) | Volfram |
| --- | --- |

dd)

Volfram

| ee) | Vanadin |
| --- | --- |

ee)

Vanadin

Följande
  primära och sekundära
  råvaror ska betraktas som kritiska
  , inbegripet deras respektive bärarmetaller och mineraler med vilka dessa kritiska råvaror utvinns
  :

primära och sekundära

, inbegripet deras respektive bärarmetaller och mineraler med vilka dessa kritiska råvaror utvinns

| a) | Antimon |
| --- | --- |

a)

Antimon

| b) | Arsenik |
| --- | --- |

b)

Arsenik

| c) | Bauxit |
| --- | --- |

c)

Bauxit

| d) | Baryt |
| --- | --- |

d)

Baryt

| e) | Beryllium |
| --- | --- |

e)

Beryllium

| f) | Vismut |
| --- | --- |

f)

Vismut

| g) | Bor |
| --- | --- |

g)

Bor

| h) | Kobolt |
| --- | --- |

h)

Kobolt

| i) | Kokskol |
| --- | --- |

i)

Kokskol

| j) | Koppar |
| --- | --- |

j)

Koppar

| k) | Fältspat |
| --- | --- |

k)

Fältspat

| ka) | Järnskrot (även rostfritt) |
| --- | --- |

ka)

ka)

Järnskrot (även rostfritt)

Järnskrot (även rostfritt)

| l) | Flusspat |
| --- | --- |

l)

Flusspat

| m) | Gallium |
| --- | --- |

m)

Gallium

| n) | Germanium |
| --- | --- |

n)

Germanium

| o) | Hafnium |
| --- | --- |

o)

Hafnium

| p) | Helium |
| --- | --- |

p)

Helium

| q) | Tunga sällsynta jordartsmetaller |
| --- | --- |

q)

Tunga sällsynta jordartsmetaller

| r) | Lätta sällsynta jordartsmetaller |
| --- | --- |

r)

Lätta sällsynta jordartsmetaller

| s) | Litium |
| --- | --- |

s)

Litium

| sa) | Magnesit/magnesia |
| --- | --- |

sa)

sa)

Magnesit/magnesia

Magnesit/magnesia

| t) | Magnesium |
| --- | --- |

t)

Magnesium

| u) | Mangan |
| --- | --- |

u)

Mangan

| v) | Grafit |
| --- | --- |

v)

Grafit

Grafit

| w) | Nickel |
| --- | --- |

w)

Nickel

| x) | Niob |
| --- | --- |

x)

Niob

| y) | Fosforit |
| --- | --- |

y)

Fosforit

| z) | Fosfor |
| --- | --- |

z)

Fosfor

| å) | Platinametaller |
| --- | --- |

å)

Platinametaller

| åå) | Kaliumkarbonat |
| --- | --- |

åå)

åå)

Kaliumkarbonat

Kaliumkarbonat

| ä) | Skandium |
| --- | --- |

ä)

Skandium

| ö) | Kiselmetall |
| --- | --- |

ö)

Kiselmetall

| aa) | Strontium |
| --- | --- |

aa)

Strontium

| bb) | Tantal |
| --- | --- |

bb)

Tantal

| cc) | Titanmetall |
| --- | --- |

cc)

Titanmetall

| dd) | Volfram |
| --- | --- |

dd)

Volfram

| ee) | Vanadin |
| --- | --- |

ee)

Vanadin

| ff) | Zink |
| --- | --- |

ff)

ff)

Zink

Zink

Motivering till ändringsförslagen 4 och 5

Motivering till ändringsförslagen 4 och 5

Vissa råvaror kan vanligtvis endast brytas tillsammans med en annan, oädel metall – t.ex. sällsynta jordartsmetaller med järnmalm – och kan inte brytas separat. Dessutom är vissa råvaror nödvändiga i ekosystemet för produktion, raffinering och återvinning av material, t.ex. magnesit för smältverk. Utan denna råvara är det inte möjligt att återvinna metaller/material med höga temperaturer. Vi bör undvika begränsningar på detta område (för både kritiska och strategiska råvaror) och undvika att föreskriva specifika användningsområden för specifika råvaror i värdekedjan. Annars skulle endast det sista raffineringssteget omfattas, men inte utvinningen.

Omställningen till en koldioxidsnål och cirkulär ekonomi gör sekundära råvaror allt viktigare eftersom de bidrar till att minska beroendet av nya råvaror samt stöder resurseffektiviteten, avfallsminskningen och hållbarheten. Dessutom är vissa av dessa råvaror avgörande för utfasningen av fossila bränslen inom industrin, den gröna omställningen och uppnåendet av nettonollmålen.

Ändringsförslag 6

Ändringsförslag 6

Artikel 2.15 (ny punkt)

Artikel 2.15 (ny punkt)

| Kommissionens textförslag | EESK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (15) | projekt för strategiska råvaror: varje planerad anläggning eller planerad betydande utvidgning eller ändrad användning av en befintlig anläggning som är verksam inom utvinning, förädling eller återvinning av råvaror som förtecknas i bilaga II, inbegripet när dessa råvaror förekommer som biprodukter från utvinning och förädling av bärarråvaror som inte förtecknas i bilaga I eller II. |

Kommissionens textförslag

EESK:s ändringsförslag

(15)

projekt för strategiska råvaror: varje planerad anläggning eller planerad betydande utvidgning eller ändrad användning av en befintlig anläggning som är verksam inom utvinning, förädling eller återvinning av råvaror som förtecknas i bilaga II, inbegripet när dessa råvaror förekommer som biprodukter från utvinning och förädling av bärarråvaror som inte förtecknas i bilaga I eller II.

Motivering

Motivering

Strategiska råvaror förekommer ofta som biprodukter av en (oädel) bärarmetall eller bärarmineral. Det är nödvändigt att ge ytterligare förtydliganden beträffande inkluderingen av utvinningsprojekt för sådana oädla bärarmetaller och bärarmineraler i strategiska projekt enligt akten om kritiska råvaror.

Ändringsförslag 7

Ändringsförslag 7

Artikel 3a (ny artikel)

Artikel 3a (ny artikel)

| Kommissionens textförslag | EESK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Artikel 3a


  1.   
  Sekundära råvaror ska beaktas i förteckningarna över strategiska (bilaga I) och kritiska råvaror (bilaga II).




  2.   
  Kommissionen ska åtminstone vartannat år se över och vid behov uppdatera förteckningarna över strategiska och kritiska sekundära råvaror i bilagorna I och II med beaktande av deras strategiska roll i utfasningen av fossila bränslen och den gröna omställningen, den stora prognostiserade efterfrågeökningen eller knappheten på global nivå, svårigheterna att öka insamlingen/återvinningen i EU samt den stora potentialen för återvinning av kritiska råvaror i EU. |

Kommissionens textförslag

EESK:s ändringsförslag

Artikel 3a

1.   
  Sekundära råvaror ska beaktas i förteckningarna över strategiska (bilaga I) och kritiska råvaror (bilaga II).

2.   
  Kommissionen ska åtminstone vartannat år se över och vid behov uppdatera förteckningarna över strategiska och kritiska sekundära råvaror i bilagorna I och II med beaktande av deras strategiska roll i utfasningen av fossila bränslen och den gröna omställningen, den stora prognostiserade efterfrågeökningen eller knappheten på global nivå, svårigheterna att öka insamlingen/återvinningen i EU samt den stora potentialen för återvinning av kritiska råvaror i EU.

Motivering

Motivering

Sekundära råvaror spelar en viktig roll i utfasningen av fossila bränslen i den europeiska industrin, särskilt den som tillverkar strategisk teknik för den gröna och den digitala omställningen. Ett erkännande av deras strategiska värde bidrar till ansvarsfull anskaffning och minskar utvinningen av nya råvaror. En underförteckning över strategiska sekundära råvaror bör upprättas i förteckningen över strategiska råvaror, med beaktande av bland annat följande kriterier: strategisk roll i utfasningen av fossila bränslen och den gröna omställningen, prognostiserad global efterfrågeökning, svårigheter med insamling, återvinning eller materialåtervinning i EU, samt stor potential för återvinning av kritiska råvaror. I bedömningen bör man ta hänsyn till de senaste tillgängliga uppgifterna samt den förväntade utvecklingen av tillgång och efterfrågan under en lämplig referensperiod för att hantera framtida bristsituationer eller försörjningsavbrott.

Ändringsförslag 8

Ändringsförslag 8

Artikel 5.1 c

Artikel 5.1 c

| Kommissionens textförslag | EESK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | Projektet skulle genomföras på ett hållbart sätt, särskilt när det gäller övervakning, förebyggande och minimering av miljöpåverkan, användning av socialt ansvarsfulla metoder, inbegripet respekt för mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, potential för arbetstillfällen av god kvalitet och meningsfullt samarbete med lokalsamhällen och relevanta arbetsmarknadsparter, och användning av transparenta affärsmetoder med lämplig efterlevnadspolitik för att förebygga och minimera riskerna för negativa konsekvenser för hur den offentliga förvaltningen fungerar, inbegripet korruption och mutor. |

Kommissionens textförslag

EESK:s ändringsförslag

c)

Projektet skulle genomföras på ett hållbart sätt, särskilt när det gäller övervakning, förebyggande och minimering av miljöpåverkan, användning av socialt ansvarsfulla metoder, inbegripet respekt för mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, potential för arbetstillfällen av god kvalitet och meningsfullt samarbete med lokalsamhällen och relevanta arbetsmarknadsparter, och användning av transparenta affärsmetoder med lämplig efterlevnadspolitik för att förebygga och minimera riskerna för negativa konsekvenser för hur den offentliga förvaltningen fungerar, inbegripet korruption och mutor.

| c) | Projektet skulle genomföras på ett hållbart sätt, särskilt när det gäller övervakning, förebyggande och minimering av miljöpåverkan
  särskilt på lång sikt och på global nivå
  , användning av socialt ansvarsfulla metoder, inbegripet respekt för mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, potential för arbetstillfällen av god kvalitet och meningsfullt samarbete med lokalsamhällen och relevanta arbetsmarknadsparter, och användning av transparenta affärsmetoder med lämplig efterlevnadspolitik för att förebygga och minimera riskerna för negativa konsekvenser för hur den offentliga förvaltningen fungerar, inbegripet korruption och mutor. |
| --- | --- |

c)

Projektet skulle genomföras på ett hållbart sätt, särskilt när det gäller övervakning, förebyggande och minimering av miljöpåverkan
  särskilt på lång sikt och på global nivå
  , användning av socialt ansvarsfulla metoder, inbegripet respekt för mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, potential för arbetstillfällen av god kvalitet och meningsfullt samarbete med lokalsamhällen och relevanta arbetsmarknadsparter, och användning av transparenta affärsmetoder med lämplig efterlevnadspolitik för att förebygga och minimera riskerna för negativa konsekvenser för hur den offentliga förvaltningen fungerar, inbegripet korruption och mutor.

särskilt på lång sikt och på global nivå

Motivering

Motivering

Hitta rätt balans mellan långsiktiga hållbarhetsmål och kortsiktiga mål (även med beaktande av de relativt sett större föroreningar som orsakas av de nuvarande metoderna för råvaruutvinning i vissa utvecklingsländer och av att vi lever på samma planet).

Ändringsförslag 9

Ändringsförslag 9

Artikel 19.1, punkt e (ny punkt)

Artikel 19.1, punkt e (ny punkt)

| Kommissionens textförslag | EESK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | e) | Illojala handelsmetoder. Kommissionen ska upprätthålla och stärka de handelspolitiska skyddsåtgärderna för att säkerställa lika villkor. EU bör också prioritera inrättandet av incitament som är förenliga med WTO:s bestämmelser för att säkerställa lika villkor globalt. Dessa skulle kunna ta formen av konsumentincitament för hållbara europeiska råvaror eller stöd till tillverkning av mer avancerade anläggningar. |

Kommissionens textförslag

EESK:s ändringsförslag

e)

Illojala handelsmetoder. Kommissionen ska upprätthålla och stärka de handelspolitiska skyddsåtgärderna för att säkerställa lika villkor. EU bör också prioritera inrättandet av incitament som är förenliga med WTO:s bestämmelser för att säkerställa lika villkor globalt. Dessa skulle kunna ta formen av konsumentincitament för hållbara europeiska råvaror eller stöd till tillverkning av mer avancerade anläggningar.

Illojala handelsmetoder. Kommissionen ska upprätthålla och stärka de handelspolitiska skyddsåtgärderna för att säkerställa lika villkor. EU bör också prioritera inrättandet av incitament som är förenliga med WTO:s bestämmelser för att säkerställa lika villkor globalt. Dessa skulle kunna ta formen av konsumentincitament för hållbara europeiska råvaror eller stöd till tillverkning av mer avancerade anläggningar.

Motivering

Motivering

Den europeiska råvaruindustrin har en global konkurrensnackdel och måste tillförsäkras att handelspolitiska skyddsåtgärder kommer att användas för att skydda industrin mot illojala handelsmetoder.

Ändringsförslag 10

Ändringsförslag 10

Artikel 35.1

Artikel 35.1

| Kommissionens textförslag | EESK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Nämnden ska bestå av medlemsstaterna och kommissionen. Den ska ledas av kommissionen. | 1.   Nämnden ska bestå av medlemsstaterna och kommissionen
  samt oberoende tekniska experter
  . Den ska ledas av kommissionen. |

Kommissionens textförslag

EESK:s ändringsförslag

1.   Nämnden ska bestå av medlemsstaterna och kommissionen. Den ska ledas av kommissionen.

1.   Nämnden ska bestå av medlemsstaterna och kommissionen
  samt oberoende tekniska experter
  . Den ska ledas av kommissionen.

Motivering

Motivering

Den planerade nämnden för kritiska råvaror spelar en avgörande roll när det gäller att stödja genomförandet av akten om kritiska råvaror, inbegripet tillståndsförfarandena. För att se till att nämnden kan utföra sina övervakningsuppgifter är det därför lämpligt att den omfattar inte bara institutionella företrädare utan även oberoende tekniska experter på området.

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Dessa rekommendationer kompletteras med förslag till ändringar i slutet av detta dokument.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (omarbetning) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1542 av den 12 juli 2023 om batterier och förbrukade batterier, om ändring av direktiv 2008/98/EG och förordning (EU) 2019/1020 och om upphävande av direktiv 2006/66/EG (EUT L 191, 28.7.2023, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (omarbetning) (EUT L 285, 31.10.2009, s. 10).

4

(5)  Uppskattning av EIT Raw Materials.

5

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/155 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/155

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet EU:s rymdstrategi för säkerhet och försvar

(JOIN(2023) 9 final)

(2023/C 349/23)

| Föredragande: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Jan PIE |

Föredragande:

Maurizio MENSI

Maurizio MENSI

Medföredragande:

Jan PIE

Jan PIE

| Remiss | Europeiska kommissionen, 2.5.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Rådgivande utskottet för industriell omvandling |
| Antagande av sektionen | 22.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 170/1/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 2.5.2023

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Rådgivande utskottet för industriell omvandling

Antagande av sektionen

22.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

170/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är positiv till EU:s erkännande av rymdsektorns säkerhets- och försvarsdimension, som kommer till uttryck genom offentliggörandet den 10 mars 2023 av det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet och rådet om Europeiska unionens rymdstrategi för säkerhet och försvar (nedan kallad strategin). |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är positiv till EU:s erkännande av rymdsektorns säkerhets- och försvarsdimension, som kommer till uttryck genom offentliggörandet den 10 mars 2023 av det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet och rådet om Europeiska unionens rymdstrategi för säkerhet och försvar (nedan kallad strategin).

| 1.2 | EESK delar den allmänna bilden av det nya geopolitiska sammanhanget med de allvarliga problem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina, av rymdtillgångarnas och rymdtjänsternas centrala betydelse och behovet av att utveckla åtgärder som syftar till att skydda och försvara dem, vilket är ett oumbärligt steg i utarbetandet av en seriös europeisk rymdpolitik. |
| --- | --- |

1.2

EESK delar den allmänna bilden av det nya geopolitiska sammanhanget med de allvarliga problem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina, av rymdtillgångarnas och rymdtjänsternas centrala betydelse och behovet av att utveckla åtgärder som syftar till att skydda och försvara dem, vilket är ett oumbärligt steg i utarbetandet av en seriös europeisk rymdpolitik.

| 1.3 | Kommittén håller med om att identifiering av hot är en prioritering redan innan man stärker motståndskraften och skyddet av rymdsystem och rymdtjänster, och att EU-institutionerna måste se till att alla relevanta aktörer, inbegripet industrin, sociala aktörer och det civila samhället, deltar i kartläggningen och rekommendationerna. Det kommer att vara viktigt att uppmuntra det organiserade civila samhället att fullt ut förstå strategins relevanta allmänintresse och fördelar för medborgarna i syfte att öka dess legitimitet och stärka allmänhetens stöd, med tanke på rymdteknikens betydelsefulla civila tillämpningar. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén håller med om att identifiering av hot är en prioritering redan innan man stärker motståndskraften och skyddet av rymdsystem och rymdtjänster, och att EU-institutionerna måste se till att alla relevanta aktörer, inbegripet industrin, sociala aktörer och det civila samhället, deltar i kartläggningen och rekommendationerna. Det kommer att vara viktigt att uppmuntra det organiserade civila samhället att fullt ut förstå strategins relevanta allmänintresse och fördelar för medborgarna i syfte att öka dess legitimitet och stärka allmänhetens stöd, med tanke på rymdteknikens betydelsefulla civila tillämpningar.

| 1.4 | EESK rekommenderar att man stärker motståndskraften och skyddet hos rymdsystem och rymdtjänster i unionen mot bakgrund av dagens bekymmersamma geopolitiska sammanhang. En underliggande utmaning i samband med denna målsättning är förmågan att höja den för närvarande låga nivån av offentliga investeringar, göra dem mindre splittrade och främja en europeisk mervärdesstrategi i en situation där Europa ligger långt efter Förenta staterna, Kina och Ryssland när det gäller offentliga investeringar på rymdområdet. |
| --- | --- |

1.4

EESK rekommenderar att man stärker motståndskraften och skyddet hos rymdsystem och rymdtjänster i unionen mot bakgrund av dagens bekymmersamma geopolitiska sammanhang. En underliggande utmaning i samband med denna målsättning är förmågan att höja den för närvarande låga nivån av offentliga investeringar, göra dem mindre splittrade och främja en europeisk mervärdesstrategi i en situation där Europa ligger långt efter Förenta staterna, Kina och Ryssland när det gäller offentliga investeringar på rymdområdet.

| 1.5 | Ökad motståndskraft och bättre skydd för rymdsystem och rymdtjänster i EU innebär också att åtgärder genomförs för att stödja teknisk suveränitet och motståndskraft i kritiska industriella värdekedjor för att säkerställa oberoende. Här rekommenderar EESK starkt att industrins nyckelroll när det handlar om att identifiera beroendefrågor och begränsningsåtgärder erkänns och lyfts fram fullt ut. |
| --- | --- |

1.5

Ökad motståndskraft och bättre skydd för rymdsystem och rymdtjänster i EU innebär också att åtgärder genomförs för att stödja teknisk suveränitet och motståndskraft i kritiska industriella värdekedjor för att säkerställa oberoende. Här rekommenderar EESK starkt att industrins nyckelroll när det handlar om att identifiera beroendefrågor och begränsningsåtgärder erkänns och lyfts fram fullt ut.

| 1.6 | EESK vill påminna om att det sätt på vilket rymden på djupet påverkar mänskligheten och tillför den mervärde uppmärksammas och bekräftas mer och mer av världens ledare. I dag hanterar den europeiska rymdsektorn några av vår tids mest akuta utmaningar, såsom att övervaka klimatförändringarna, hjälpa till att stimulera teknisk innovation och tillhandahålla konkreta socioekonomiska fördelar för medborgarna i vardagen. Institutioner, företag och medborgare förlitar sig i allt högre grad på rymdteknik, rymddata och rymdtjänster för kommunikation, navigering och positionsbestämning samt jordobservation (t.ex. omedelbar information och kommunikation på plats vid katastrofer). Rymden är ytterst betydelsefull både för medborgarna och för Europas strategiska oberoende samt i den globala diplomatin, genom att den stärker den europeiska identiteten och inspirerar och motiverar kommande generationer. |
| --- | --- |

1.6

EESK vill påminna om att det sätt på vilket rymden på djupet påverkar mänskligheten och tillför den mervärde uppmärksammas och bekräftas mer och mer av världens ledare. I dag hanterar den europeiska rymdsektorn några av vår tids mest akuta utmaningar, såsom att övervaka klimatförändringarna, hjälpa till att stimulera teknisk innovation och tillhandahålla konkreta socioekonomiska fördelar för medborgarna i vardagen. Institutioner, företag och medborgare förlitar sig i allt högre grad på rymdteknik, rymddata och rymdtjänster för kommunikation, navigering och positionsbestämning samt jordobservation (t.ex. omedelbar information och kommunikation på plats vid katastrofer). Rymden är ytterst betydelsefull både för medborgarna och för Europas strategiska oberoende samt i den globala diplomatin, genom att den stärker den europeiska identiteten och inspirerar och motiverar kommande generationer.

| 1.7 | EESK välkomnar varmt en framtida EU-rymdlagstiftning som omfattar skydd, säkerhet, hållbarhet och standardisering, som ett steg på vägen mot en nödvändig EU-strategi för rymdtrafikledning (1). |
| --- | --- |

1.7

EESK välkomnar varmt en framtida EU-rymdlagstiftning som omfattar skydd, säkerhet, hållbarhet och standardisering, som ett steg på vägen mot en nödvändig EU-strategi för rymdtrafikledning (1

| 1.8 | Kommittén är övertygad om att alla åtgärder som rör industrin (t.ex. konkurrenskraft, kritisk teknik, säkerhet i leveranskedjan) måste integreras som en del av en sammanhängande och EU-omfattande industripolitik, mot bakgrund av att den europeiska rymdindustrin är mycket starkt beroende av ytterst begränsade öppna marknader. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén är övertygad om att alla åtgärder som rör industrin (t.ex. konkurrenskraft, kritisk teknik, säkerhet i leveranskedjan) måste integreras som en del av en sammanhängande och EU-omfattande industripolitik, mot bakgrund av att den europeiska rymdindustrin är mycket starkt beroende av ytterst begränsade öppna marknader.

| 1.9 | EESK framhåller starkt att även om särskilda åtgärder behövs och kan vara användbara för att hantera specifika situationer, är dessa åtgärder endast meningsfulla och fullt ut effektiva om en skräddarsydd upphandlingspolitik kombineras med en ambitiös och verkningsfull FoU-politik och stöd till marknadsintroduktion av rymdteknik och rymdtjänster som utvecklats i Europa, även riktade till exportmarknader, särskilt genom ekonomisk diplomati. |
| --- | --- |

1.9

EESK framhåller starkt att även om särskilda åtgärder behövs och kan vara användbara för att hantera specifika situationer, är dessa åtgärder endast meningsfulla och fullt ut effektiva om en skräddarsydd upphandlingspolitik kombineras med en ambitiös och verkningsfull FoU-politik och stöd till marknadsintroduktion av rymdteknik och rymdtjänster som utvecklats i Europa, även riktade till exportmarknader, särskilt genom ekonomisk diplomati.

| 1.10 | Kommittén är övertygad om att ett ambitiöst, men också konsekvent, stöd till forskning och innovation är en hörnsten i rymdsektorns hållbarhet och dess förmåga att tillgodose den offentliga politikens behov. Europa behöver ett starkare och mer konsekvent stöd till FoI för att behålla sin ställning på rymdområdet och säkerställa tillgången till en inhemsk industri som kan utforma, leverera och utnyttja toppmoderna rymdsystem. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén är övertygad om att ett ambitiöst, men också konsekvent, stöd till forskning och innovation är en hörnsten i rymdsektorns hållbarhet och dess förmåga att tillgodose den offentliga politikens behov. Europa behöver ett starkare och mer konsekvent stöd till FoI för att behålla sin ställning på rymdområdet och säkerställa tillgången till en inhemsk industri som kan utforma, leverera och utnyttja toppmoderna rymdsystem.

| 1.11 | På områden där samarbete med tredjeländer är avgörande understryker EESK vikten av att bevara den europeiska suveräniteten och undvika beroenden av tredje part på strategiska områden. Samtidigt bör man främja samarbete och interoperabilitet med ömsesidighet och ömsesidig nytta med Förenta staterna och andra likasinnade tredje parter som allmänna regler. |
| --- | --- |

1.11

På områden där samarbete med tredjeländer är avgörande understryker EESK vikten av att bevara den europeiska suveräniteten och undvika beroenden av tredje part på strategiska områden. Samtidigt bör man främja samarbete och interoperabilitet med ömsesidighet och ömsesidig nytta med Förenta staterna och andra likasinnade tredje parter som allmänna regler.

| 1.12 | EESK anser att strategin måste följas av konkreta och snabba åtgärder i fråga om en riktad budget, tidsplaner för genomförande av åtgärderna och skapande av arbetstillfällen (2). Denna utförliga färdplan måste utarbetas av EU efter en EU-omfattande samordning av de aktörer som deltar i rymdverksamheten. |
| --- | --- |

1.12

EESK anser att strategin måste följas av konkreta och snabba åtgärder i fråga om en riktad budget, tidsplaner för genomförande av åtgärderna och skapande av arbetstillfällen (2

2.   Bakgrund

Bakgrund

| 2.1 | Covid-19-krisen blottlade Europas brist på autonomi och kontroll i fråga om kritisk nätverksinfrastruktur och Rysslands invasion av Ukraina har ytterligare påskyndat arbetet i riktning mot att stärka och förbättra rymdsektorns säkerhets- och försvarsdimension. |
| --- | --- |

2.1

Covid-19-krisen blottlade Europas brist på autonomi och kontroll i fråga om kritisk nätverksinfrastruktur och Rysslands invasion av Ukraina har ytterligare påskyndat arbetet i riktning mot att stärka och förbättra rymdsektorns säkerhets- och försvarsdimension.

| 2.2 | På institutionell nivå har detta kommit till uttryck genom två viktiga milstolpar: |
| --- | --- |

2.2

På institutionell nivå har detta kommit till uttryck genom två viktiga milstolpar:

| 2.2.1 | I Versaillesförklaringen, som utfärdades den 11 mars 2022 av Europeiska unionens ledare som svar på Rysslands invasion av Ukraina, läggs särskild vikt vid rymdens betydelse för försvarsverksamhet, i och med att EU:s ledare särskilt enades om att stärka säkerhets- och försvarsdimensionen inom rymdindustrin och rymdverksamheten. |
| --- | --- |

2.2.1

I Versaillesförklaringen, som utfärdades den 11 mars 2022 av Europeiska unionens ledare som svar på Rysslands invasion av Ukraina, läggs särskild vikt vid rymdens betydelse för försvarsverksamhet, i och med att EU:s ledare särskilt enades om att stärka säkerhets- och försvarsdimensionen inom rymdindustrin och rymdverksamheten

| 2.2.2 | En strategisk kompass för säkerhet och försvar, som utfärdades den 21 mars 2022 av Europeiska kommissionen under ledning av EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. Den strategiska kompassen, i vilken rymden beskrivs som ett alltmer omtvistat område med stora konsekvenser för försvaret, har många återverkningar på den europeiska rymdsektorn. |
| --- | --- |

2.2.2

En strategisk kompass för säkerhet och försvar, som utfärdades den 21 mars 2022 av Europeiska kommissionen under ledning av EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. Den strategiska kompassen, i vilken rymden beskrivs som ett alltmer omtvistat område med stora konsekvenser för försvaret, har många återverkningar på den europeiska rymdsektorn.

| 2.3 | Dessa EU-initiativ har kompletterats med andra samarbetsprogram, t.ex. inom ramen för Europeiska rymdorganisationens råd på ministernivå 2022, där man föreslog att medlemsstaterna skulle bidra till ett flertal initiativ för säkerhet i såväl luftrummet som i rymden. |
| --- | --- |

2.3

Dessa EU-initiativ har kompletterats med andra samarbetsprogram, t.ex. inom ramen för Europeiska rymdorganisationens råd på ministernivå 2022, där man föreslog att medlemsstaterna skulle bidra till ett flertal initiativ för säkerhet i såväl luftrummet som i rymden.

| 2.4 | Rysslands invasion av Ukraina har utan tvivel visat rymdens centrala betydelse som en viktig tillgång. Kriget har också visat att kommersiella tillgångar har en relevant och avgörande inverkan som komplement till statliga tillgångar och strategier. Det är därför det är så viktigt med regelbunden offentlig-privat samverkan och samarbete, framför allt när det gäller teknisk och operativ kapacitet. |
| --- | --- |

2.4

Rysslands invasion av Ukraina har utan tvivel visat rymdens centrala betydelse som en viktig tillgång. Kriget har också visat att kommersiella tillgångar har en relevant och avgörande inverkan som komplement till statliga tillgångar och strategier. Det är därför det är så viktigt med regelbunden offentlig-privat samverkan och samarbete, framför allt när det gäller teknisk och operativ kapacitet.

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK erkänner rymdens centrala betydelse som en viktig tillgång för oberoende och välgrundade beslut och åtgärder från de europeiska beslutsfattarnas sida när det gäller krishantering och säkerhet, vilket är ett oumbärligt steg i utarbetandet av en seriös EU-omfattande rymdpolitik. Det kommer att vara viktigt att uppmuntra det organiserade civila samhället att fullt ut förstå strategins relevanta allmänintresse och fördelar för medborgarna i syfte att öka dess legitimitet och stärka allmänhetens stöd, med tanke på rymdteknikens betydelsefulla civila tillämpningar. |
| --- | --- |

3.1

EESK erkänner rymdens centrala betydelse som en viktig tillgång för oberoende och välgrundade beslut och åtgärder från de europeiska beslutsfattarnas sida när det gäller krishantering och säkerhet, vilket är ett oumbärligt steg i utarbetandet av en seriös EU-omfattande rymdpolitik. Det kommer att vara viktigt att uppmuntra det organiserade civila samhället att fullt ut förstå strategins relevanta allmänintresse och fördelar för medborgarna i syfte att öka dess legitimitet och stärka allmänhetens stöd, med tanke på rymdteknikens betydelsefulla civila tillämpningar.

| 3.2 | Europas ansträngningar för att uppnå ett trovärdigt och garanterat oberoende på rymdområdet för att genomföra sitt strategiska oberoende är nu en realitet och utgör i allt högre grad en gemensam utmaning för hela kontinenten. EESK anser att alla insatser, oavsett om de är civila eller militära, nationella eller europeiska, offentliga eller privata, måste sammanstråla i riktning mot effektivitet och tillförlitlighet för säkerhetsanvändarna, såsom framhålls i handlingsplanen för synergier mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri (3). Det behövs således förstärkta offentlig-privata partnerskap och potentiella partnerskap med likasinnade länder. |
| --- | --- |

3.2

Europas ansträngningar för att uppnå ett trovärdigt och garanterat oberoende på rymdområdet för att genomföra sitt strategiska oberoende är nu en realitet och utgör i allt högre grad en gemensam utmaning för hela kontinenten. EESK anser att alla insatser, oavsett om de är civila eller militära, nationella eller europeiska, offentliga eller privata, måste sammanstråla i riktning mot effektivitet och tillförlitlighet för säkerhetsanvändarna, såsom framhålls i handlingsplanen för synergier mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri (3

| 3.3 | Det finns en ständigt växande risk för att nya aktörer hotar rymdsystemen i syfte att skada de kritiska tjänster som satelliter tillhandahåller. Det blir allt viktigare att Europas växande intresse för och tillit till rymdbaserade tjänster åtföljs av åtgärder som syftar till att skydda och försvara rymdbaserade kapaciteter och tjänster, så att inte Europas samhälle och ekonomi exponeras för ännu fler kritiska sårbarheter. |
| --- | --- |

3.3

Det finns en ständigt växande risk för att nya aktörer hotar rymdsystemen i syfte att skada de kritiska tjänster som satelliter tillhandahåller. Det blir allt viktigare att Europas växande intresse för och tillit till rymdbaserade tjänster åtföljs av åtgärder som syftar till att skydda och försvara rymdbaserade kapaciteter och tjänster, så att inte Europas samhälle och ekonomi exponeras för ännu fler kritiska sårbarheter.

| 3.4 | Kommittén är övertygad om att medlemsstaterna fullt ut måste hävda sitt ansvar och sitt engagemang för fred och säkerhet i världen genom att stärka sin handlingsfrihet i anknytning till, och i, rymden genom att förlita sig på sin suveräna kapacitet och sina suveräna tillgångar. Detta är ett av de mest direkta och kritiska verktyg som står till deras förfogande när det handlar om att agera och påverka. För att åstadkomma detta måste de garantera sin rymdindustris motståndskraft och säkerheten i sin leverans- och tjänsteinfrastruktur till förmån för sina medborgare. I detta sammanhang är säkerställandet av Europas suveräna och hållbara tillgång till rymden en icke diskutabel prioritering. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén är övertygad om att medlemsstaterna fullt ut måste hävda sitt ansvar och sitt engagemang för fred och säkerhet i världen genom att stärka sin handlingsfrihet i anknytning till, och i, rymden genom att förlita sig på sin suveräna kapacitet och sina suveräna tillgångar. Detta är ett av de mest direkta och kritiska verktyg som står till deras förfogande när det handlar om att agera och påverka. För att åstadkomma detta måste de garantera sin rymdindustris motståndskraft och säkerheten i sin leverans- och tjänsteinfrastruktur till förmån för sina medborgare. I detta sammanhang är säkerställandet av Europas suveräna och hållbara tillgång till rymden en icke diskutabel prioritering.

4.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

4.1   Hotbilden för rymden

Hotbilden för rymden

| 4.1.1 | EESK välkomnar att hot som skulle kunna orsaka störningar, försämringar eller förstörelse hos rymdsystem kartläggs genom att det tas fram en årlig hotbildsanalys för rymden, vilket anses vara avgörande för att förstå den fientliga miljö där rymd- och markinfrastruktur och rymd- och marktjänster utvecklas i dag och i morgon. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK välkomnar att hot som skulle kunna orsaka störningar, försämringar eller förstörelse hos rymdsystem kartläggs genom att det tas fram en årlig hotbildsanalys för rymden, vilket anses vara avgörande för att förstå den fientliga miljö där rymd- och markinfrastruktur och rymd- och marktjänster utvecklas i dag och i morgon.

| 4.1.2 | EESK konstaterar att en sådan analys skulle vara till hjälp för att förhindra att känslig kapacitet (inbegripet kompetens, teknik, tillgångar och byggstenar) hamnar i händerna på potentiellt fientliga länder eller organisationer. Målet är att garantera europeisk styrning och kontroll av känslig kapacitet. |
| --- | --- |

4.1.2

EESK konstaterar att en sådan analys skulle vara till hjälp för att förhindra att känslig kapacitet (inbegripet kompetens, teknik, tillgångar och byggstenar) hamnar i händerna på potentiellt fientliga länder eller organisationer. Målet är att garantera europeisk styrning och kontroll av känslig kapacitet.

| 4.1.3 | EESK anser att den europeiska rymdindustrins (små och stora enheter), forsknings- och teknikorganisationers samt den akademiska världens åsikter och bidrag måste beaktas av kommissionen och utrikestjänsten vid utarbetandet av den årliga hotbildsanalysen för rymden och vid fastställandet av de rekommendationer och åtgärder som denna leder fram till. |
| --- | --- |

4.1.3

EESK anser att den europeiska rymdindustrins (små och stora enheter), forsknings- och teknikorganisationers samt den akademiska världens åsikter och bidrag måste beaktas av kommissionen och utrikestjänsten vid utarbetandet av den årliga hotbildsanalysen för rymden och vid fastställandet av de rekommendationer och åtgärder som denna leder fram till.

| 4.1.4 | Kommittén är övertygad om att en sådan process skulle göra det möjligt för den privata sektorn att






  a) | arbeta med nya FoU-prioriteringar som specifikt rör redan kända hot eller nya typer av hot som skulle kunna uppstå, |
| --- | --- | --- |

4.1.4

Kommittén är övertygad om att en sådan process skulle göra det möjligt för den privata sektorn att

a)

arbeta med nya FoU-prioriteringar som specifikt rör redan kända hot eller nya typer av hot som skulle kunna uppstå,

| b) | öka medvetenheten bland kunder och institutionella aktörer om behovet av förebyggande åtgärder, |
| --- | --- |

b)

öka medvetenheten bland kunder och institutionella aktörer om behovet av förebyggande åtgärder,

| c) | fastställa nya standarder på europeisk nivå och därmed bidra till standardiseringsprocessen på global nivå, |
| --- | --- |

c)

fastställa nya standarder på europeisk nivå och därmed bidra till standardiseringsprocessen på global nivå,

| d) | utbyta bästa praxis mellan offentliga och privata enheter, |
| --- | --- |

d)

utbyta bästa praxis mellan offentliga och privata enheter,

| e) | anpassa ”markbaserade” strategier till rymden. |
| --- | --- |

e)

anpassa ”markbaserade” strategier till rymden.

4.2   Göra rymdsystem och rymdtjänster i EU mer motståndskraftiga och förbättra skyddet av dem

Göra rymdsystem och rymdtjänster i EU mer motståndskraftiga och förbättra skyddet av dem

4.2.1   En EU-omfattande säkerhetsram för skydd av rymdsystem, informationsutbyte och samarbete kring rymdsäkerhetsincidenter

En EU-omfattande säkerhetsram för skydd av rymdsystem, informationsutbyte och samarbete kring rymdsäkerhetsincidenter

| 4.2.1.1 | EESK anser att globala lagstiftningsinitiativ och ensidiga beslut om rymdtrafikledning sannolikt kommer att leda till en utmanande miljö för europeiska aktörer. Reformer som genomförs utanför Europa kan på så vis komma att hämma den europeiska rymdsektorns förmåga att konkurrera på lika villkor och påverka dess hållbarhet, samt ytterligare äventyra EU:s övergripande mål om europeisk suveränitet på rymdområdet. |
| --- | --- |

4.2.1.1

EESK anser att globala lagstiftningsinitiativ och ensidiga beslut om rymdtrafikledning sannolikt kommer att leda till en utmanande miljö för europeiska aktörer. Reformer som genomförs utanför Europa kan på så vis komma att hämma den europeiska rymdsektorns förmåga att konkurrera på lika villkor och påverka dess hållbarhet, samt ytterligare äventyra EU:s övergripande mål om europeisk suveränitet på rymdområdet.

| 4.2.1.2 | Kommittén är övertygad om att EU här bör gripa chansen att leda diskussionerna och lägga grunden för skyddet av viktig europeisk rymdinfrastruktur och tillhörande tjänster. Genom att vara proaktiv och främja samarbete mellan EU:s medlemsstater i stället för splittring kommer EU att göra det möjligt för den europeiska rymdsektorn att använda överenskomna regler och förfaranden till sin fördel och ytterligare främja dem på global nivå. En mer harmoniserad och samarbetsinriktad strategi mellan medlemsstaterna skulle uppmuntra gemensamma satsningar på EU:s försvar och industri i bredare utsträckning. I detta avseende skulle möjligheten till gemensam upphandling kunna öka effektiviteten på efterfrågesidan och bidra till den europeiska rymd- och försvarsindustrins konkurrenskraft och effektivitet (4). |
| --- | --- |

4.2.1.2

Kommittén är övertygad om att EU här bör gripa chansen att leda diskussionerna och lägga grunden för skyddet av viktig europeisk rymdinfrastruktur och tillhörande tjänster. Genom att vara proaktiv och främja samarbete mellan EU:s medlemsstater i stället för splittring kommer EU att göra det möjligt för den europeiska rymdsektorn att använda överenskomna regler och förfaranden till sin fördel och ytterligare främja dem på global nivå. En mer harmoniserad och samarbetsinriktad strategi mellan medlemsstaterna skulle uppmuntra gemensamma satsningar på EU:s försvar och industri i bredare utsträckning. I detta avseende skulle möjligheten till gemensam upphandling kunna öka effektiviteten på efterfrågesidan och bidra till den europeiska rymd- och försvarsindustrins konkurrenskraft och effektivitet (4

| 4.2.1.3 | EESK anser att en förstärkning av potentialen för spridningseffekter från teknik och industrier såsom rymd- och luftfartsteknik med såväl civila som militära användningsområden (”dubbla användningsområden”), skulle få stora konsekvenser för både den industriella och den militära utvecklingen i EU. |
| --- | --- |

4.2.1.3

EESK anser att en förstärkning av potentialen för spridningseffekter från teknik och industrier såsom rymd- och luftfartsteknik med såväl civila som militära användningsområden (”dubbla användningsområden”), skulle få stora konsekvenser för både den industriella och den militära utvecklingen i EU.

| 4.2.1.4 | När det gäller säkerhet och cybersäkerhet håller EESK helt med om att säkerhet i utformningen är avgörande för motståndskraften. Gemensamma europeiska säkerhetsstandarder är också nödvändiga så länge de används på ett praktiskt sätt, eftersom definitions- och antagningscyklerna på den konkurrensutsatta marknad där den europeiska rymdsektorn verkar ofta är alltför långa. Det innebär att






  a) | de måste utvecklas parallellt med utvecklingen av tekniken, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.4

När det gäller säkerhet och cybersäkerhet håller EESK helt med om att säkerhet i utformningen är avgörande för motståndskraften. Gemensamma europeiska säkerhetsstandarder är också nödvändiga så länge de används på ett praktiskt sätt, eftersom definitions- och antagningscyklerna på den konkurrensutsatta marknad där den europeiska rymdsektorn verkar ofta är alltför långa. Det innebär att

a)

de måste utvecklas parallellt med utvecklingen av tekniken,

| b) | en smidig certifieringsprocess måste fastställas, |
| --- | --- |

b)

en smidig certifieringsprocess måste fastställas,

| c) | inbegripandet av uppstartsföretag och små och medelstora företag genom deras förmåga att uppfylla säkerhetskraven kräver bättre institutionellt stöd och samarbete inom leveranskedjan, |
| --- | --- |

c)

inbegripandet av uppstartsföretag och små och medelstora företag genom deras förmåga att uppfylla säkerhetskraven kräver bättre institutionellt stöd och samarbete inom leveranskedjan,

| d) | nya standarder måste utvecklas. |
| --- | --- |

d)

nya standarder måste utvecklas.

| 4.2.1.5 | EESK noterar att direktivet om kritiska entiteters motståndskraft (5) (CER-direktivet) och direktivet om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen (6) (NIS 2-direktivet) är tillämpliga endast på medlemsstatsnivå och inte på EU-institutionell nivå. EESK anser att dessa direktiv även bör tillämpas på tillgångar som ägs av EU. |
| --- | --- |

4.2.1.5

EESK noterar att direktivet om kritiska entiteters motståndskraft (5

6

4.2.2   Förstärkning av EU-rymdsektorns tekniska suveränitet

Förstärkning av EU-rymdsektorns tekniska suveränitet

| 4.2.2.1 | EESK välkomnar till fullo viljan att sträva efter att öka Europeiska försvarsfondens och Horisont Europas budgetar, eftersom EU med hänsyn till de senaste utvecklingsfaserna hittills inte har kunnat anpassa sin budget – och tillhörande finansiella instrument – till sina uttalade ambitioner om att höja den avancerade tekniken till den tekniska mognadsgrad som krävs. |
| --- | --- |

4.2.2.1

EESK välkomnar till fullo viljan att sträva efter att öka Europeiska försvarsfondens och Horisont Europas budgetar, eftersom EU med hänsyn till de senaste utvecklingsfaserna hittills inte har kunnat anpassa sin budget – och tillhörande finansiella instrument – till sina uttalade ambitioner om att höja den avancerade tekniken till den tekniska mognadsgrad som krävs.

| 4.2.2.2 | Avseende en vitaliserad gemensam arbetsgrupp anser EESK att en enda process bör fastställas som leder till en gemensam förteckning över kritiska situationer. Det är viktigt att den europeiska rymdindustrin deltar som en central aktör i processen, eftersom en minskning av beroendet skulle kunna stärka den europeiska suveräniteten lika mycket som det bidrar till industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Avseende en vitaliserad gemensam arbetsgrupp anser EESK att en enda process bör fastställas som leder till en gemensam förteckning över kritiska situationer. Det är viktigt att den europeiska rymdindustrin deltar som en central aktör i processen, eftersom en minskning av beroendet skulle kunna stärka den europeiska suveräniteten lika mycket som det bidrar till industrins konkurrenskraft.

| 4.2.2.3 | EESK undrar vilka respektive roller den gemensamma arbetsgruppen och observationsgruppen för kritisk teknik kommer att spela i framtiden och hur de kommer att samarbeta, och framhåller behovet av bättre synergier mellan dem. |
| --- | --- |

4.2.2.3

EESK undrar vilka respektive roller den gemensamma arbetsgruppen och observationsgruppen för kritisk teknik kommer att spela i framtiden och hur de kommer att samarbeta, och framhåller behovet av bättre synergier mellan dem.

| 4.2.2.4 | EESK ställer sig positiv till inrättandet av nya allianser och viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse med anknytning till teknik som är relevant för rymden och försvaret, eftersom dessa skulle kunna bidra till att öka finansieringsnivån och utvecklingen och hållbarheten hos dubbla källor i Europa. |
| --- | --- |

4.2.2.4

EESK ställer sig positiv till inrättandet av nya allianser och viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse med anknytning till teknik som är relevant för rymden och försvaret, eftersom dessa skulle kunna bidra till att öka finansieringsnivån och utvecklingen och hållbarheten hos dubbla källor i Europa.

4.2.3   Hantering av säkerhetsrisker inom rymdsektorn i EU

Hantering av säkerhetsrisker inom rymdsektorn i EU

| 4.2.3.1 | Det är ytterst välkommet att man tar itu med säkerhetsrisker inom rymdsektorn i EU genom att skydda dess leveranskedjor och genom upphandlingsregler som fullt ut garanterar försörjningstryggheten. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Det är ytterst välkommet att man tar itu med säkerhetsrisker inom rymdsektorn i EU genom att skydda dess leveranskedjor och genom upphandlingsregler som fullt ut garanterar försörjningstryggheten.

| 4.2.3.2 | EESK anser dock att det är mycket viktigt att dessa åtgärder i hög grad integreras som en del av en sammanhängande och EU-omfattande industripolitik för rymden. |
| --- | --- |

4.2.3.2

EESK anser dock att det är mycket viktigt att dessa åtgärder i hög grad integreras som en del av en sammanhängande och EU-omfattande industripolitik för rymden.

4.2.4   Utveckling av kapacitet, bland annat EU:s oberoende tillgång till rymden, för att öka motståndskraften

Utveckling av kapacitet, bland annat EU:s oberoende tillgång till rymden, för att öka motståndskraften

| 4.2.4.1 | EESK håller med om att självskyddande nyttolaster, responsiva bärraketer, rymdlägesbildstjänster, underhåll i omloppsbanan och säkrade suveräna moln avsedda för rymdtjänster är viktig teknik/kapacitet för motståndskraft. |
| --- | --- |

4.2.4.1

EESK håller med om att självskyddande nyttolaster, responsiva bärraketer, rymdlägesbildstjänster, underhåll i omloppsbanan och säkrade suveräna moln avsedda för rymdtjänster är viktig teknik/kapacitet för motståndskraft.

| 4.2.4.2 | EESK anser att EU:s oberoende tillgång till rymden på lång sikt bör säkerställas, eftersom Europa inte kan vara beroende av tredjeländer när det gäller vår uppskjutningskapacitet och underhållet av vår rymdinfrastruktur. I detta avseende är det nödvändigt att tillämpa principen om europeisk preferens i bärraketer för institutionella uppskjutningar. |
| --- | --- |

4.2.4.2

EESK anser att EU:s oberoende tillgång till rymden på lång sikt bör säkerställas, eftersom Europa inte kan vara beroende av tredjeländer när det gäller vår uppskjutningskapacitet och underhållet av vår rymdinfrastruktur. I detta avseende är det nödvändigt att tillämpa principen om europeisk preferens i bärraketer för institutionella uppskjutningar.

4.2.5   Reaktioner på rymdhot

Reaktioner på rymdhot

| 4.2.5.1 | För att kunna upptäcka hot måste man utveckla en fullt utrustad och autonom rymdtrafikledningsarkitektur, som bland annat bygger på inrättande och stöd av finansierade programrubriker för att vidareutveckla den europeiska rymdtrafikledningskapaciteten (rymdövervakning och spårning – SST, medvetenhet om rymdområdet – SDA) och påskynda införandet av kommersiellt bärkraftiga, konkurrenskraftiga och skalbara europeiska SST- och STM-kapaciteter (7). |
| --- | --- |

4.2.5.1

För att kunna upptäcka hot måste man utveckla en fullt utrustad och autonom rymdtrafikledningsarkitektur, som bland annat bygger på inrättande och stöd av finansierade programrubriker för att vidareutveckla den europeiska rymdtrafikledningskapaciteten (rymdövervakning och spårning – SST, medvetenhet om rymdområdet – SDA) och påskynda införandet av kommersiellt bärkraftiga, konkurrenskraftiga och skalbara europeiska SST- och STM-kapaciteter (7

| 4.2.5.2 | I detta avseende är kommittén helt införstådd med den starka tonvikten på SDA-rymdkapacitet i det gemensamma meddelandet, förutsatt att denna bygger på industrins stöd, expertis och kapacitet – utöver EU:s och medlemsstaternas kapacitet – hela vägen fram. |
| --- | --- |

4.2.5.2

I detta avseende är kommittén helt införstådd med den starka tonvikten på SDA-rymdkapacitet i det gemensamma meddelandet, förutsatt att denna bygger på industrins stöd, expertis och kapacitet – utöver EU:s och medlemsstaternas kapacitet – hela vägen fram.

| 4.2.5.3 | EESK anser att medlemsstaternas insatser bör samordnas strikt på EU-nivå till stöd för målet om ökat öppet europeiskt strategiskt oberoende, i linje med den transatlantiska partnerskapsalliansen, samarbetet med viktiga strategiska partner såsom Förenta staterna och Förenade kungariket och engagemang på multilateral nivå, och eventuellt bana väg för kapacitet på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.2.5.3

EESK anser att medlemsstaternas insatser bör samordnas strikt på EU-nivå till stöd för målet om ökat öppet europeiskt strategiskt oberoende, i linje med den transatlantiska partnerskapsalliansen, samarbetet med viktiga strategiska partner såsom Förenta staterna och Förenade kungariket och engagemang på multilateral nivå, och eventuellt bana väg för kapacitet på EU-nivå.

| 4.2.5.4 | EESK tar fasta på vikten av rymdövningar, eftersom samordningen mellan européerna bör vara starkare, effektivare och väga tyngre i förhållande till våra allierade, särskilt Förenta staterna. Detta förutsätter att man bygger upp en gemensam kultur av rymdverksamhet. |
| --- | --- |

4.2.5.4

EESK tar fasta på vikten av rymdövningar, eftersom samordningen mellan européerna bör vara starkare, effektivare och väga tyngre i förhållande till våra allierade, särskilt Förenta staterna. Detta förutsätter att man bygger upp en gemensam kultur av rymdverksamhet.

4.2.6   Ökad användning av rymden för säkerhet och försvar

Ökad användning av rymden för säkerhet och försvar

| 4.2.6.1 | EESK håller med om att en förbättring av rymdens bidrag till den europeiska försvarskapaciteten också innebär att man måste förlita sig på redan befintliga europeiska flaggskeppsprogram och förbättra dem genom att tillföra en säkerhets- och försvarsdimension. |
| --- | --- |

4.2.6.1

EESK håller med om att en förbättring av rymdens bidrag till den europeiska försvarskapaciteten också innebär att man måste förlita sig på redan befintliga europeiska flaggskeppsprogram och förbättra dem genom att tillföra en säkerhets- och försvarsdimension.

| 4.2.6.2 | EESK betonar att en utvidgning av Copernicus till att omfatta säkerhetskapacitet skulle innebära en betydande ökning av programmålen, vilket bör utvärderas noggrant, särskilt med avseende på de risker som är förknippade med Copernicusprogrammets finansieringskapacitet och dess nuvarande policy för öppna data. |
| --- | --- |

4.2.6.2

EESK betonar att en utvidgning av Copernicus till att omfatta säkerhetskapacitet skulle innebära en betydande ökning av programmålen, vilket bör utvärderas noggrant, särskilt med avseende på de risker som är förknippade med Copernicusprogrammets finansieringskapacitet och dess nuvarande policy för öppna data.

| 4.2.6.3 | EESK understryker vikten av strategins bidrag till EU:s gröna giv och tillhörande industriella ekosystem. I synnerhet Copernicus, som anses vara en referenspunkt i världsklass för klimatförändringar och miljöövervakning, bidrar direkt till att hantera och finna lösningar på klimatförändringarna och till att stödja Europas roll på den globala arenan. Eftersom Copernicus har blivit den globalt accepterade standarden för bild- och datakvalitet av vetenskapsklass måste programmet stödjas ytterligare med orubbliga ambitioner. |
| --- | --- |

4.2.6.3

EESK understryker vikten av strategins bidrag till EU:s gröna giv och tillhörande industriella ekosystem. I synnerhet Copernicus, som anses vara en referenspunkt i världsklass för klimatförändringar och miljöövervakning, bidrar direkt till att hantera och finna lösningar på klimatförändringarna och till att stödja Europas roll på den globala arenan. Eftersom Copernicus har blivit den globalt accepterade standarden för bild- och datakvalitet av vetenskapsklass måste programmet stödjas ytterligare med orubbliga ambitioner.

| 4.2.6.4 | När det gäller IRIS2 stöder EESK helhjärtat ett program som kommer att hjälpa unionen att förbli en ledande internationell aktör med handlingsfrihet på rymdområdet. |
| --- | --- |

4.2.6.4

När det gäller IRIS2

| 4.2.6.5 | Kommittén är övertygad om att alla åtgärder som rör industrin (t.ex. konkurrenskraft, kritisk teknik, säkerhet i leveranskedjan) måste integreras som en del av en sammanhängande och EU-omfattande industripolitik, mot bakgrund av att den europeiska rymdindustrin är mycket starkt beroende av ytterst begränsade öppna marknader. |
| --- | --- |

4.2.6.5

Kommittén är övertygad om att alla åtgärder som rör industrin (t.ex. konkurrenskraft, kritisk teknik, säkerhet i leveranskedjan) måste integreras som en del av en sammanhängande och EU-omfattande industripolitik, mot bakgrund av att den europeiska rymdindustrin är mycket starkt beroende av ytterst begränsade öppna marknader.

| 4.2.6.6 | EESK vill understryka att rymdsektorn är en innovativ och ständigt föränderlig sektor. För att säkerställa den europeiska rymdverksamhetens konkurrenskraft måste utvecklingen av yrkeskunskaper ständig anpassas och förbättras. Mot bakgrund av att sektorn har haft en stark rekryteringstrend de senaste åren, som förväntas förbli stark framöver, måste detta åtföljas av ytterligare konkreta åtgärder såsom inrättandet av en EU-rymdakademi. |
| --- | --- |

4.2.6.6

EESK vill understryka att rymdsektorn är en innovativ och ständigt föränderlig sektor. För att säkerställa den europeiska rymdverksamhetens konkurrenskraft måste utvecklingen av yrkeskunskaper ständig anpassas och förbättras. Mot bakgrund av att sektorn har haft en stark rekryteringstrend de senaste åren, som förväntas förbli stark framöver, måste detta åtföljas av ytterligare konkreta åtgärder såsom inrättandet av en EU-rymdakademi.

4.2.7   Partnerskap för ansvarsfulla beteenden i yttre rymden

Partnerskap för ansvarsfulla beteenden i yttre rymden

| 4.2.7.1 | EESK håller med om att partnerskap och samriskföretag med andra regioner, enheter och likasinnade tredje parter är avgörande för att säkerställa en säker, hållbar och tillförlitlig användning av rymdkapacitet. |
| --- | --- |

4.2.7.1

EESK håller med om att partnerskap och samriskföretag med andra regioner, enheter och likasinnade tredje parter är avgörande för att säkerställa en säker, hållbar och tillförlitlig användning av rymdkapacitet.

| 4.2.7.2 | Om samarbete är avgörande flaggar EESK för att upprätthållandet av europeisk suveränitet och europeiskt oberoende bör inkluderas som ett måste, samtidigt som man främjar samarbete och interoperabilitet, med ömsesidighet och ömsesidig nytta med Förenta staterna och andra likasinnade tredje parter som allmänna regler. |
| --- | --- |

4.2.7.2

Om samarbete är avgörande flaggar EESK för att upprätthållandet av europeisk suveränitet och europeiskt oberoende bör inkluderas som ett måste, samtidigt som man främjar samarbete och interoperabilitet, med ömsesidighet och ömsesidig nytta med Förenta staterna och andra likasinnade tredje parter som allmänna regler.

Bryssel den 12 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  I linje med Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027 och Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet: En EU-strategi för rymdtrafikledning – En EU-insats för en global utmaning (COM(2022) 57 final – 2022/0039(COD); JOIN(2022) 4 final) (EUT C 486, 21.12.2022, s. 172), och Den nya rymden.

1

Den nya rymden

(2)  Särskilt kvinnors sysselsättning.

2

(3)  COM(2021) 70 final.

3

(4)  Såsom betonas i yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling (COM(2022) 349 final) (EUT C 486, 21.12.2022, s. 168).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2557 av den 14 december 2022 om kritiska entiteters motståndskraft och om upphävande av rådets direktiv 2008/114/EG (EUT L 333, 27.12.2022, s. 164).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2555 av den 14 december 2022 om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, om ändring av förordning (EU) nr 910/2014 och direktiv (EU) 2018/1972 och om upphävande av direktiv (EU) 2016/1148 (NIS 2-direktivet) (EUT L 333, 27.12.2022, s. 80).

6

(7)  I linje med Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027 och Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet: En EU-strategi för rymdtrafikledning – En EU-insats för en global utmaning (COM(2022) 57 final – 2022/0039(COD); JOIN(2022) 4 final) (EUT C 486, 21.12.2022, s. 172), och Den nya rymden.

7

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/161 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/161

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om översyn av ramen för krishantering och insättningsgaranti för att bidra till att fullborda bankunionen

(COM(2023) 225 final)

om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller åtgärder för tidigt ingripande, villkor för resolution och finansiering av resolutionsåtgärder

(COM(2023) 226 final – 2023/0111(COD))

om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/59/EU vad gäller åtgärder för tidigt ingripande, villkor för resolution och finansiering av resolutionsåtgärder

(COM(2023) 227 final – 2023/0112(COD))

om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/59/EU och förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller vissa aspekter av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder

(COM(2023) 229 final – 2023/0113(COD))

(2023/C 349/24)

| Föredragande: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Christophe LEFÈVRE |

Föredragande:

Giuseppe GUERINI

Giuseppe GUERINI

Medföredragande:

Christophe LEFÈVRE

Christophe LEFÈVRE

| Remisser | 8.12.2022, skrivelse från Spaniens ministerium för utrikes frågor, Europeiska unionen och samarbetsfrågor
  Europeiska unionens råd, 23. 6.2023 (COM(2023) 229 final), 11.7.2023 (COM(2023) 226 final), 11.7.2023 (COM(2023) 227 final)
  Europaparlamentet, 12.6.2023 (COM (2023) 229 final), 10.7.2023 (COM (2023) 226 final och 227 final),
  Europeiska kommissionen, 2.6.2023 (COM(2023) 225 final) |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 27.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 13.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 175/0/2 |

Remisser

8.12.2022, skrivelse från Spaniens ministerium för utrikes frågor, Europeiska unionen och samarbetsfrågor

Europeiska unionens råd, 23. 6.2023 (COM(2023) 229 final), 11.7.2023 (COM(2023) 226 final), 11.7.2023 (COM(2023) 227 final)

Europaparlamentet, 12.6.2023 (COM (2023) 229 final), 10.7.2023 (COM (2023) 226 final och 227 final),

Europeiska kommissionen, 2.6.2023 (COM(2023) 225 final)

Rättslig grund

Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

27.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

175/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) uppskattar kommissionens övergripande initiativ för att komplettera lagstiftningen om bankkrishantering och insättningsgaranti, eftersom en vidareutveckling av bankunionen är ett viktigt steg för att stärka den europeiska inre marknaden i insättarnas och skattebetalarnas intresse. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) uppskattar kommissionens övergripande initiativ för att komplettera lagstiftningen om bankkrishantering och insättningsgaranti, eftersom en vidareutveckling av bankunionen är ett viktigt steg för att stärka den europeiska inre marknaden i insättarnas och skattebetalarnas intresse.

| 1.2 | EESK anser att den senaste tidens bankkriser i Förenta staterna visar på vikten av snabbhet när det gäller att begränsa risken för spridning och förlust av investerarnas och insättarnas förtroende, samt behovet av flexibilitet i hanteringen av bankkriser. Den senaste tidens erfarenheter visar också hur viktigt det är att på mycket kort tid ordentligt organisera överföringen av en bank i kris till en annan bank. |
| --- | --- |

1.2

EESK anser att den senaste tidens bankkriser i Förenta staterna visar på vikten av snabbhet när det gäller att begränsa risken för spridning och förlust av investerarnas och insättarnas förtroende, samt behovet av flexibilitet i hanteringen av bankkriser. Den senaste tidens erfarenheter visar också hur viktigt det är att på mycket kort tid ordentligt organisera överföringen av en bank i kris till en annan bank.

| 1.3 | EESK uppskattar att kommissionens förslag utvidgar skyddet av insättningsgarantisystem till att omfatta offentliga myndigheters insättningar, samt att kommissionen verkar för en ökad harmonisering av verktygen för insättningsskydd i hela EU. Eftersom tillräckligt finansierade och organiserade insättningsgarantifonder spelar en grundläggande roll kommer den förstärkta harmonisering som kommissionen föreslår säkerligen att vara till nytta. |
| --- | --- |

1.3

EESK uppskattar att kommissionens förslag utvidgar skyddet av insättningsgarantisystem till att omfatta offentliga myndigheters insättningar, samt att kommissionen verkar för en ökad harmonisering av verktygen för insättningsskydd i hela EU. Eftersom tillräckligt finansierade och organiserade insättningsgarantifonder spelar en grundläggande roll kommer den förstärkta harmonisering som kommissionen föreslår säkerligen att vara till nytta.

| 1.4 | EESK noterar att ett av huvudsyftena med kommissionens förslag är att bredda tillämpningsområdet för resolution av banker. EESK förstår till fullo kommissionens strategi, sammanhanget, dess regleringsmässiga logik och de långsiktiga målen. |
| --- | --- |

1.4

EESK noterar att ett av huvudsyftena med kommissionens förslag är att bredda tillämpningsområdet för resolution av banker. EESK förstår till fullo kommissionens strategi, sammanhanget, dess regleringsmässiga logik och de långsiktiga målen.

| 1.5 | Mot bakgrund av den senaste tidens bankkriser pekar EESK på behovet av en pragmatisk och flexibel strategi som bygger på särdragen i de olika aktuella fallen när det gäller i) regleringsstrategin, ii) valet av de effektivaste tillgängliga verktygen, iii) de praktiska konsekvenserna av de åtgärder som vidtas, iv) det nödvändiga samarbetet mellan berörda parter, v) genomförandehastigheten, och vi) typen av finansiella resurser som ska användas för att genomföra de valda krishanteringslösningarna. |
| --- | --- |

1.5

Mot bakgrund av den senaste tidens bankkriser pekar EESK på behovet av en pragmatisk och flexibel strategi som bygger på särdragen i de olika aktuella fallen när det gäller i) regleringsstrategin, ii) valet av de effektivaste tillgängliga verktygen, iii) de praktiska konsekvenserna av de åtgärder som vidtas, iv) det nödvändiga samarbetet mellan berörda parter, v) genomförandehastigheten, och vi) typen av finansiella resurser som ska användas för att genomföra de valda krishanteringslösningarna.

| 1.6 | EESK anser att resolution kanske inte alltid är den lämpligaste lösningen för att fullt ut skydda de ekonomiska ekosystem där en bank i kris är verksam. När resolution faktiskt kan visa sig vara dyrare än likvidation bör dessa banker försättas i konkurs. |
| --- | --- |

1.6

EESK anser att resolution kanske inte alltid är den lämpligaste lösningen för att fullt ut skydda de ekonomiska ekosystem där en bank i kris är verksam. När resolution faktiskt kan visa sig vara dyrare än likvidation bör dessa banker försättas i konkurs.

| 1.7 | EESK håller med kommissionen om att bedömningen av allmänintresset skulle kunna finslipas, genom att man intar en mer transparent och harmoniserad hållning i hela EU. Kommittén är visserligen medveten om att det är mycket svårt för tillsynsmyndigheterna att uppnå balans mellan flexibilitet och förutsägbarhet, men uppmanar medlagstiftarna att finna lösningar som minskar den rättsliga osäkerheten så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

1.7

EESK håller med kommissionen om att bedömningen av allmänintresset skulle kunna finslipas, genom att man intar en mer transparent och harmoniserad hållning i hela EU. Kommittén är visserligen medveten om att det är mycket svårt för tillsynsmyndigheterna att uppnå balans mellan flexibilitet och förutsägbarhet, men uppmanar medlagstiftarna att finna lösningar som minskar den rättsliga osäkerheten så mycket som möjligt.

| 1.8 | EESK anser att det är nödvändigt att finna en lämplig balans mellan en bättre utformning av ”bedömningen av allmänintresset” och proportionaliteten i dess tillämpning i förhållande till små, medelstora och lokala banker. Att bedömningen av allmänintresset utvidgas till att omfatta banker som spelar en viktig roll regionalt lämnar fortfarande visst utrymme för osäkerhet i den nuvarande ramen. |
| --- | --- |

1.8

EESK anser att det är nödvändigt att finna en lämplig balans mellan en bättre utformning av ”bedömningen av allmänintresset” och proportionaliteten i dess tillämpning i förhållande till små, medelstora och lokala banker. Att bedömningen av allmänintresset utvidgas till att omfatta banker som spelar en viktig roll regionalt lämnar fortfarande visst utrymme för osäkerhet i den nuvarande ramen.

| 1.9 | EESK upprepar att det är viktigt att proportionalitetsprincipen respekteras för att åstadkomma en reglering som är lämplig för att dess mål ska kunna uppnås utan att i alltför hög grad skada små, medelstora och lokala bankers intressen. Proportionalitetsprincipen bör också beaktas när bedömningen av allmänintresset tillämpas, särskilt vad gäller lokala banker, som inte medför någon risk för den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

1.9

EESK upprepar att det är viktigt att proportionalitetsprincipen respekteras för att åstadkomma en reglering som är lämplig för att dess mål ska kunna uppnås utan att i alltför hög grad skada små, medelstora och lokala bankers intressen. Proportionalitetsprincipen bör också beaktas när bedömningen av allmänintresset tillämpas, särskilt vad gäller lokala banker, som inte medför någon risk för den finansiella stabiliteten.

| 1.10 | Kommittén inser att bankreglering och reglering av statligt stöd är olika befogenhetsområden, men anser att hela paketet om krishantering och insättningsgaranti bör samordnas ordentligt med den förväntade översynen av 2013 års meddelande om statligt stöd (1) inom banksektorn. Annars finns det en risk för att förslag som kan vara oförenliga med lagstiftningen om statligt stöd genomförs, vilket skulle leda till oförutsägbarhet och rättslig osäkerhet. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén inser att bankreglering och reglering av statligt stöd är olika befogenhetsområden, men anser att hela paketet om krishantering och insättningsgaranti bör samordnas ordentligt med den förväntade översynen av 2013 års meddelande om statligt stöd (1

| 1.11 | Kommissionen har koncentrerat sig på att förbättra överföringsstrategiverktyget med hjälp av insättningsgarantisystemet med en möjlighet att nå den gemensamma resolutionsfonden, med förbehåll för tillräckliga skyddsåtgärder. Detta skulle kunna vara ett steg mot ett europeiskt insättningsgarantisystem, men ineffektiviteten kommer att kvarstå tills bankunionen är fullbordad, eftersom marknaden fortfarande kommer att vara fragmenterad. |
| --- | --- |

1.11

Kommissionen har koncentrerat sig på att förbättra överföringsstrategiverktyget med hjälp av insättningsgarantisystemet med en möjlighet att nå den gemensamma resolutionsfonden, med förbehåll för tillräckliga skyddsåtgärder. Detta skulle kunna vara ett steg mot ett europeiskt insättningsgarantisystem, men ineffektiviteten kommer att kvarstå tills bankunionen är fullbordad, eftersom marknaden fortfarande kommer att vara fragmenterad.

2.   Bakgrund och Spaniens remiss till EESK

Bakgrund och Spaniens remiss till EESK

| 2.1 | Den spanska regeringen begärde ett förberedande yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslaget beträffande bankunionen, med särskilt fokus på behovet av att främja en bredare tillämpning av bedömningen av allmänintresset för att inkludera banker, särskilt medelstora och små banker, i det harmoniserade resolutionsförfarandet i händelse av kris. |
| --- | --- |

2.1

Den spanska regeringen begärde ett förberedande yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslaget beträffande bankunionen, med särskilt fokus på behovet av att främja en bredare tillämpning av bedömningen av allmänintresset för att inkludera banker, särskilt medelstora och små banker, i det harmoniserade resolutionsförfarandet i händelse av kris.

| 2.2 | Den 18 april 2023 lade kommissionen fram fyra olika lagstiftningsförslag för att stärka EU:s befintliga ram för krishantering och insättningsgaranti, med fokus på medelstora och mindre banker. (2) |
| --- | --- |

2.2

Den 18 april 2023 lade kommissionen fram fyra olika lagstiftningsförslag för att stärka EU:s befintliga ram för krishantering och insättningsgaranti, med fokus på medelstora och mindre banker. (2

| 2.3 | Enligt kommissionen har ”[e]rfarenheterna [...] visat att lösningar utanför resolutionsramen har tillämpats på många medelstora och mindre banker i kris” (3). ”Ibland har detta inneburit att man använt skattebetalarnas pengar i stället för bankernas interna förlusttäckningskapacitet eller privata, branschfinansierade skyddsnät (insättningsgarantisystem och resolutionsfonder)” (4), vilket har haft en stark negativ inverkan på ekonomin och samhällets uppfattning. |
| --- | --- |

2.3

Enligt kommissionen har ”[e]rfarenheterna [...] visat att lösningar utanför resolutionsramen har tillämpats på många medelstora och mindre banker i kris” (3

4

| 2.4 | De nya föreslagna reglerna ger därför myndigheterna möjlighet att använda resolution som en viktig del av krishanteringsverktygslådan, och det betonas att resolution kan vara mindre störande än likvidation för kunderna eftersom de behåller tillgången till sina konton och bankens kritiska funktioner bevaras. |
| --- | --- |

2.4

De nya föreslagna reglerna ger därför myndigheterna möjlighet att använda resolution som en viktig del av krishanteringsverktygslådan, och det betonas att resolution kan vara mindre störande än likvidation för kunderna eftersom de behåller tillgången till sina konton och bankens kritiska funktioner bevaras.

| 2.5 | Kommissionens förslag underlättar också användningen av insättningsgarantisystem i krissituationer för att skydda insättare från att behöva bära förluster, när detta är nödvändigt för att undvika spridning till andra banker och en mer utbredd skada för samhällena och ekonomin. Genom att förlita sig på branschfinansierade skyddsnät (såsom insättningsgarantisystem och resolutionsfonder) försöker man i förslaget också bevara skattebetalarnas pengar i händelse av bankkriser. |
| --- | --- |

2.5

Kommissionens förslag underlättar också användningen av insättningsgarantisystem i krissituationer för att skydda insättare från att behöva bära förluster, när detta är nödvändigt för att undvika spridning till andra banker och en mer utbredd skada för samhällena och ekonomin. Genom att förlita sig på branschfinansierade skyddsnät (såsom insättningsgarantisystem och resolutionsfonder) försöker man i förslaget också bevara skattebetalarnas pengar i händelse av bankkriser.

| 2.6 | Täckningsnivån på 100 000 euro per insättare och bank, i enlighet med direktivet om insättningsgarantisystem, bekräftas för alla berättigade insättare i EU och kommer att utvidgas till att omfatta offentliga organ såsom sjukhus, skolor och kommuner samt till kundmedel som satts in i vissa typer av kundfonder (dvs. av investeringsbolag, betalningsinstitut och e-penninginstitut). Kommissionens förslag syftar också till att harmonisera standarderna för insättarskydd i hela EU. |
| --- | --- |

2.6

Täckningsnivån på 100 000 euro per insättare och bank, i enlighet med direktivet om insättningsgarantisystem, bekräftas för alla berättigade insättare i EU och kommer att utvidgas till att omfatta offentliga organ såsom sjukhus, skolor och kommuner samt till kundmedel som satts in i vissa typer av kundfonder (dvs. av investeringsbolag, betalningsinstitut och e-penninginstitut). Kommissionens förslag syftar också till att harmonisera standarderna för insättarskydd i hela EU.

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK ställer sig bakom målen i de lagstiftningsförslag som kommissionen lagt fram för att förbättra hanteringen av bankkriser och säkerställa ett tillräckligt skydd av bankinsättningar i händelse av kris. |
| --- | --- |

3.1

EESK ställer sig bakom målen i de lagstiftningsförslag som kommissionen lagt fram för att förbättra hanteringen av bankkriser och säkerställa ett tillräckligt skydd av bankinsättningar i händelse av kris.

| 3.2 | EESK uppskattar kommissionens övergripande initiativ för att komplettera lagstiftningen om krishantering och insättningsgaranti, eftersom en förbättring och vidareutveckling av bankunionen är ett mycket viktigt steg för att stärka den europeiska inre marknaden i insättarnas och skattebetalarnas intresse. Att bankunionen fullbordas är dessutom avgörande för att uppnå en verklig ekonomisk och monetär union som kan säkerställa finansiell stabilitet och en sund krishantering vid behov. |
| --- | --- |

3.2

EESK uppskattar kommissionens övergripande initiativ för att komplettera lagstiftningen om krishantering och insättningsgaranti, eftersom en förbättring och vidareutveckling av bankunionen är ett mycket viktigt steg för att stärka den europeiska inre marknaden i insättarnas och skattebetalarnas intresse. Att bankunionen fullbordas är dessutom avgörande för att uppnå en verklig ekonomisk och monetär union som kan säkerställa finansiell stabilitet och en sund krishantering vid behov.

| 3.3 | Såsom påpekats i tidigare yttranden (5) anser EESK att det är mycket viktigt att stärka den befintliga ramen för krishantering och insättningsgaranti. Detta har tydligt visats av den senaste tidens bankkriser i Förenta staterna och av fallet med Credit Suisse, med omfattande negativa konsekvenser för stabiliteten i banksystemet i Förenta staterna och Schweiz samt för de internationella finansmarknaderna i allmänhet och banksektorn i synnerhet. I EU saknar vi fortfarande en likviditetssäkerhetsmekanism i en resolutionsprocess. |
| --- | --- |

3.3

Såsom påpekats i tidigare yttranden (5

| 3.4 | EESK anser att ovannämnda fall av bankkriser än en gång belyser vikten av snabbhet när det gäller att begränsa skadorna och i synnerhet risken för spridning samt behovet av flexibilitet i hanteringen av bankkriser. Den avgörande rollen av en likviditetssäkerhetsmekanism som täcker omedelbara likviditetsbehov och ger tid för att utveckla en genomförbar resolutionsstrategi har också påvisats. |
| --- | --- |

3.4

EESK anser att ovannämnda fall av bankkriser än en gång belyser vikten av snabbhet när det gäller att begränsa skadorna och i synnerhet risken för spridning samt behovet av flexibilitet i hanteringen av bankkriser. Den avgörande rollen av en likviditetssäkerhetsmekanism som täcker omedelbara likviditetsbehov och ger tid för att utveckla en genomförbar resolutionsstrategi har också påvisats.

| 3.5 | EESK anser att den senaste tidens erfarenheter också visar hur viktigt det är att på mycket kort tid ordentligt organisera överföringen av en bank i kris till en annan bank. Det är därför viktigt att se till att regelverket ger rätt förutsättningar för sådana överföringar, eftersom de måste äga rum utan de vanliga förfarandena för tillbörlig aktsamhet och transaktionens konsekvenser är enorma och osäkra. De hittillsvarande erfarenheterna har dessutom visat att det finns ett behov av en allmän specialordning när en bank som genomgår resolution förvärvas, vilket underlättar bankens integration i den nya gruppen på effektivast möjliga sätt. |
| --- | --- |

3.5

EESK anser att den senaste tidens erfarenheter också visar hur viktigt det är att på mycket kort tid ordentligt organisera överföringen av en bank i kris till en annan bank. Det är därför viktigt att se till att regelverket ger rätt förutsättningar för sådana överföringar, eftersom de måste äga rum utan de vanliga förfarandena för tillbörlig aktsamhet och transaktionens konsekvenser är enorma och osäkra. De hittillsvarande erfarenheterna har dessutom visat att det finns ett behov av en allmän specialordning när en bank som genomgår resolution förvärvas, vilket underlättar bankens integration i den nya gruppen på effektivast möjliga sätt.

| 3.6 | Integreringen och förvaltningen av en bank som försatts i resolution är en komplex process, och regleringsåtgärderna och kraven måste rationaliseras. De olika berörda myndigheterna bör på lämpligt sätt kunna samordna sina respektive roller inom regleringsprocesserna eller i de påskyndade förfarandena för godkännande av krishanteringsåtgärder. Dessutom är det mycket viktigt att se till att sådana överföringar också kan ske över gränserna i EU när så är nödvändigt. |
| --- | --- |

3.6

Integreringen och förvaltningen av en bank som försatts i resolution är en komplex process, och regleringsåtgärderna och kraven måste rationaliseras. De olika berörda myndigheterna bör på lämpligt sätt kunna samordna sina respektive roller inom regleringsprocesserna eller i de påskyndade förfarandena för godkännande av krishanteringsåtgärder. Dessutom är det mycket viktigt att se till att sådana överföringar också kan ske över gränserna i EU när så är nödvändigt.

| 3.7 | EESK uppskattar att kommissionen utvidgar skyddet av insättningsgarantisystem till att omfatta offentliga myndigheters insättningar, samt att den verkar för en ökad harmonisering av verktygen för insättningsskydd i hela EU. Genom att skydda både privata och offentliga sparare och icke-professionella insättare i händelse av en bankkonkurs minimerar en insättningsgaranti risken för insättningsflykt och minskar risken för spridning. EESK anser att denna insättningsgaranti i vissa fall bör anpassas för att ta hänsyn till insättare som befinner sig i en bräcklig ekonomisk situation, såsom personer med funktionsnedsättning eller personer med långvariga sjukdomar. Eftersom ordentligt finansierade och organiserade insättningsgarantifonder är av avgörande betydelse, kommer den förstärkta harmonisering som kommissionen föreslår säkerligen att vara till nytta. |
| --- | --- |

3.7

EESK uppskattar att kommissionen utvidgar skyddet av insättningsgarantisystem till att omfatta offentliga myndigheters insättningar, samt att den verkar för en ökad harmonisering av verktygen för insättningsskydd i hela EU. Genom att skydda både privata och offentliga sparare och icke-professionella insättare i händelse av en bankkonkurs minimerar en insättningsgaranti risken för insättningsflykt och minskar risken för spridning. EESK anser att denna insättningsgaranti i vissa fall bör anpassas för att ta hänsyn till insättare som befinner sig i en bräcklig ekonomisk situation, såsom personer med funktionsnedsättning eller personer med långvariga sjukdomar. Eftersom ordentligt finansierade och organiserade insättningsgarantifonder är av avgörande betydelse, kommer den förstärkta harmonisering som kommissionen föreslår säkerligen att vara till nytta.

| 3.8 | EESK noterar att ett av huvudsyftena med kommissionens förslag är att utvidga tillämpningsområdet för resolution, om denna lösning skulle anses ligga i linje med ”allmänintresset”. Likvidation kan endast kan äga rum om i) likvidation – på ett effektivare sätt än resolution – kan uppnå de mål som i direktivet om återhämtning och resolution av banker fastställs för resolution, och ii) det inte finns något behov av att använda offentliga medel. |
| --- | --- |

3.8

EESK noterar att ett av huvudsyftena med kommissionens förslag är att utvidga tillämpningsområdet för resolution, om denna lösning skulle anses ligga i linje med ”allmänintresset”. Likvidation kan endast kan äga rum om i) likvidation – på ett effektivare sätt än resolution – kan uppnå de mål som i direktivet om återhämtning och resolution av banker fastställs för resolution, och ii) det inte finns något behov av att använda offentliga medel.

| 3.9 | EESK förstår till fullo kommissionens strategi, dess regleringsmässiga logik och de långsiktiga målen. Samtidigt pekar kommittén på behovet av en pragmatisk strategi – såsom de senaste bankkriserna i Förenta staterna har visat – i fråga om regleringsstrategin, användningen av de effektivaste tillgängliga verktygen, de praktiska konsekvenserna av de åtgärder som vidtas, det nödvändiga samarbetet mellan berörda parter, genomförandehastigheten och slutligen de finansiella resurser som ska användas för att genomföra de valda krishanteringsverktygen. |
| --- | --- |

3.9

EESK förstår till fullo kommissionens strategi, dess regleringsmässiga logik och de långsiktiga målen. Samtidigt pekar kommittén på behovet av en pragmatisk strategi – såsom de senaste bankkriserna i Förenta staterna har visat – i fråga om regleringsstrategin, användningen av de effektivaste tillgängliga verktygen, de praktiska konsekvenserna av de åtgärder som vidtas, det nödvändiga samarbetet mellan berörda parter, genomförandehastigheten och slutligen de finansiella resurser som ska användas för att genomföra de valda krishanteringsverktygen.

| 3.10 | EESK anser att resolution kanske inte alltid är den lämpligaste lösningen för att fullt ut skydda de ekonomiska ekosystem där en bank i kris, i synnerhet en liten eller medelstor bank, är verksam. Det är värt att notera att när det gäller små och medelstora banker kan resolution faktiskt visa sig vara dyrare än andra former av ingripanden, särskilt på den – ofta begränsade – lokala nivå där banken är verksam. I detta avseende föreslår EESK att marknadsandelen för medelstora, små och lokala banker utan gränsöverskridande verksamhet skulle kunna utvärderas mot bakgrund av den totala nationella marknadsandelen och inte på regional nivå inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.10

EESK anser att resolution kanske inte alltid är den lämpligaste lösningen för att fullt ut skydda de ekonomiska ekosystem där en bank i kris, i synnerhet en liten eller medelstor bank, är verksam. Det är värt att notera att när det gäller små och medelstora banker kan resolution faktiskt visa sig vara dyrare än andra former av ingripanden, särskilt på den – ofta begränsade – lokala nivå där banken är verksam. I detta avseende föreslår EESK att marknadsandelen för medelstora, små och lokala banker utan gränsöverskridande verksamhet skulle kunna utvärderas mot bakgrund av den totala nationella marknadsandelen och inte på regional nivå inom medlemsstaterna.

| 3.11 | Kommittén anser att hela paketet om krishantering och insättningsgaranti bör samordnas ordentligt med den förväntade översynen av 2013 års meddelande om statligt stöd (6) inom banksektorn, som har bidragit till den rådande oförutsägbarheten när det gäller huruvida resolution bör aktiveras eller inte. Om lagstiftningsförslagen om krishantering och insättningsgaranti antas utan att reglerna för statligt stöd är kända, skulle det kunna innebära att förslag som kan vara oförenliga med lagstiftningen om statligt stöd genomförs. |
| --- | --- |

3.11

Kommittén anser att hela paketet om krishantering och insättningsgaranti bör samordnas ordentligt med den förväntade översynen av 2013 års meddelande om statligt stöd (6

| 3.12 | Som en allmän kommentar upprepar EESK att det är viktigt att proportionalitetsprincipen respekteras för att åstadkomma en reglering som är lämplig för att dess mål ska kunna uppnås utan att i alltför hög grad skada små, medelstora och lokala bankers intressen. Proportionalitetsprincipen bör också beaktas när bedömningen av allmänintresset tillämpas, särskilt vad gäller lokala banker, som inte medför någon risk för den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

3.12

Som en allmän kommentar upprepar EESK att det är viktigt att proportionalitetsprincipen respekteras för att åstadkomma en reglering som är lämplig för att dess mål ska kunna uppnås utan att i alltför hög grad skada små, medelstora och lokala bankers intressen. Proportionalitetsprincipen bör också beaktas när bedömningen av allmänintresset tillämpas, särskilt vad gäller lokala banker, som inte medför någon risk för den finansiella stabiliteten.

4.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK håller med kommissionen om att bedömningen av allmänintresset skulle kunna finslipas, med en mer transparent och harmoniserad hållning i hela EU. Kommittén är visserligen medveten om att det är mycket svårt för tillsynsmyndigheterna att uppnå balans mellan flexibilitet och förutsägbarhet, men noterar att de aktuella lagstiftningsförslagen inte helt verkar undanröja det stora utrymme för skönsmässig bedömning som tidigare beviljats de berörda myndigheterna, vilket gör att viss rättslig osäkerhet kvarstår. |
| --- | --- |

4.1

EESK håller med kommissionen om att bedömningen av allmänintresset skulle kunna finslipas, med en mer transparent och harmoniserad hållning i hela EU. Kommittén är visserligen medveten om att det är mycket svårt för tillsynsmyndigheterna att uppnå balans mellan flexibilitet och förutsägbarhet, men noterar att de aktuella lagstiftningsförslagen inte helt verkar undanröja det stora utrymme för skönsmässig bedömning som tidigare beviljats de berörda myndigheterna, vilket gör att viss rättslig osäkerhet kvarstår.

| 4.2 | EESK anser att det är nödvändigt att finna en lämplig balans mellan en bättre formulering av ”kriteriet om allmänintresse” och proportionaliteten i dess tillämpning i förhållande till små och lokala banker. Att bedömningen av allmänintresset utvidgas till att omfatta banker som spelar en viktig roll regionalt gör att viss osäkerhet fortfarande kvarstår i den nuvarande ramen. |
| --- | --- |

4.2

EESK anser att det är nödvändigt att finna en lämplig balans mellan en bättre formulering av ”kriteriet om allmänintresse” och proportionaliteten i dess tillämpning i förhållande till små och lokala banker. Att bedömningen av allmänintresset utvidgas till att omfatta banker som spelar en viktig roll regionalt gör att viss osäkerhet fortfarande kvarstår i den nuvarande ramen.

| 4.3 | Eftersom tillämpningsområdet för bedömningen av allmänintresset förefaller vara bredare än de tidigare reglernas tillämpningsområde i syfte att inkludera ett bredare spektrum av fall än tidigare, anser EESK att det är mycket viktigt att testet av det minst kostsamma scenariot (dvs. en lägre börda vid förebyggande/alternativa ingripanden från insättningsgarantisystemen jämfört med utbetalning) fungerar effektivt för att säkerställa tillräckligt manöverutrymme när det finns förutsättningar för att förebygga/mildra krisen med hjälp av alternativa resolutionsverktyg. |
| --- | --- |

4.3

Eftersom tillämpningsområdet för bedömningen av allmänintresset förefaller vara bredare än de tidigare reglernas tillämpningsområde i syfte att inkludera ett bredare spektrum av fall än tidigare, anser EESK att det är mycket viktigt att testet av det minst kostsamma scenariot (dvs. en lägre börda vid förebyggande/alternativa ingripanden från insättningsgarantisystemen jämfört med utbetalning) fungerar effektivt för att säkerställa tillräckligt manöverutrymme när det finns förutsättningar för att förebygga/mildra krisen med hjälp av alternativa resolutionsverktyg.

| 4.4 | EESK framhåller den osäkerhet som lagstiftningsförslagen ger upphov till när det gäller fördelningen av befogenheter, särskilt beträffande hur befogenheter och ansvarsområden kommer att fördelas mellan de nationella och europeiska myndigheter som potentiellt deltar i den komplexa beslutsprocessen för hantering av bankkriser. I ett sådant sammanhang är ett snabbt genomförande av avgörande betydelse, såsom nyligen framgått av flera fall i både EU och Förenta staterna. |
| --- | --- |

4.4

EESK framhåller den osäkerhet som lagstiftningsförslagen ger upphov till när det gäller fördelningen av befogenheter, särskilt beträffande hur befogenheter och ansvarsområden kommer att fördelas mellan de nationella och europeiska myndigheter som potentiellt deltar i den komplexa beslutsprocessen för hantering av bankkriser. I ett sådant sammanhang är ett snabbt genomförande av avgörande betydelse, såsom nyligen framgått av flera fall i både EU och Förenta staterna.

| 4.5 | EESK konstaterar att minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (MREL-kravet) bör fastställas och tillämpas på grundval av de berörda bankernas storlek och specifika riskprofil, med det dubbla syftet att dels säkerställa lika villkor för betydande banker med jämförbara funktionssätt, dels skydda den specifika affärsmodell som antagits av små och lokala banker och av banker som är verksamma inom specifika och särskilda sektorer/branscher. |
| --- | --- |

4.5

EESK konstaterar att minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (MREL-kravet) bör fastställas och tillämpas på grundval av de berörda bankernas storlek och specifika riskprofil, med det dubbla syftet att dels säkerställa lika villkor för betydande banker med jämförbara funktionssätt, dels skydda den specifika affärsmodell som antagits av små och lokala banker och av banker som är verksamma inom specifika och särskilda sektorer/branscher.

| 4.6 | När det gäller MREL-kravet är den påstådda proportionaliteten i fastställandet av det krav som kommissionen valt fortfarande oklar. MREL-kravet skulle alltid, som i fallet med banker som redan antagit kravet, bestå av en ytterligare kapitalreserv som är nödvändig för att täcka eventuella förluster, till vilken ett belopp för rekapitalisering läggs till. EESK anser att det är viktigt att MREL-kravet anpassas till bankernas olika storlekar och affärsmodeller. |
| --- | --- |

4.6

När det gäller MREL-kravet är den påstådda proportionaliteten i fastställandet av det krav som kommissionen valt fortfarande oklar. MREL-kravet skulle alltid, som i fallet med banker som redan antagit kravet, bestå av en ytterligare kapitalreserv som är nödvändig för att täcka eventuella förluster, till vilken ett belopp för rekapitalisering läggs till. EESK anser att det är viktigt att MREL-kravet anpassas till bankernas olika storlekar och affärsmodeller.

| 4.7 | Kommittén noterar att bankernas roll i EU samt deras olika särdrag och affärsmodeller, som säkerställer ett starkare och diversifierat europeiskt banksystem, bör stärkas och bevaras i hela EU. I bankreglerna bör man ta vederbörlig hänsyn till behovet av realekonomisk tillväxt och dess långsiktiga inverkan på den ekonomiska tillväxten i Europa samt dess sociala inverkan på sysselsättningen. I detta avseende anser EESK att det är mycket bättre att skapa förutsättningar och verktyg för att förebygga och avvärja krisen än att ingripa med räddningsinsatser i efterhand, när sådana alternativ är möjliga och tillgängliga. |
| --- | --- |

4.7

Kommittén noterar att bankernas roll i EU samt deras olika särdrag och affärsmodeller, som säkerställer ett starkare och diversifierat europeiskt banksystem, bör stärkas och bevaras i hela EU. I bankreglerna bör man ta vederbörlig hänsyn till behovet av realekonomisk tillväxt och dess långsiktiga inverkan på den ekonomiska tillväxten i Europa samt dess sociala inverkan på sysselsättningen. I detta avseende anser EESK att det är mycket bättre att skapa förutsättningar och verktyg för att förebygga och avvärja krisen än att ingripa med räddningsinsatser i efterhand, när sådana alternativ är möjliga och tillgängliga.

| 4.8 | Tidiga ingripanden kan ofta visa sig vara effektiva och mindre kostsamma än resolution. Förfaranden för förebyggande och alternativa åtgärder fastställs i direktivet om insättningsgarantisystem och förvaltas av nationella insättningsgarantisystem enligt harmoniserade regler och befintliga skyddsåtgärder i flera EU-medlemsstater. En översyn av borgenärshierarkin ska genomföras för att möjliggöra ett välfungerande test av det minst kostsamma scenariot och, som en följd av detta, tidiga ingripanden. Det är också viktigt att uppnå en europeisk harmonisering eller åtminstone utarbeta riktlinjer för beräkningarna inom ramen för principen om det minst kostsamma scenariot. |
| --- | --- |

4.8

Tidiga ingripanden kan ofta visa sig vara effektiva och mindre kostsamma än resolution. Förfaranden för förebyggande och alternativa åtgärder fastställs i direktivet om insättningsgarantisystem och förvaltas av nationella insättningsgarantisystem enligt harmoniserade regler och befintliga skyddsåtgärder i flera EU-medlemsstater. En översyn av borgenärshierarkin ska genomföras för att möjliggöra ett välfungerande test av det minst kostsamma scenariot och, som en följd av detta, tidiga ingripanden. Det är också viktigt att uppnå en europeisk harmonisering eller åtminstone utarbeta riktlinjer för beräkningarna inom ramen för principen om det minst kostsamma scenariot.

| 4.9 | Nationella insättningsgarantisystem och garantiordningar är en viktig del av det skyddsnät som tillhandahålls genom EU:s ram för att skydda den finansiella stabiliteten och öka marknadens förtroende. Därför bör insättningsgarantisystemen ha en starkare roll, oavsett deras privat- eller offentligrättsliga karaktär eller den frivilliga eller obligatoriska karaktären hos de bidrag som utgör deras resurser. Det viktiga är deras offentliga funktion och den strikta marknadsstrategi som de tillämpar för att göra val under de behöriga myndigheternas tillsyn. |
| --- | --- |

4.9

Nationella insättningsgarantisystem och garantiordningar är en viktig del av det skyddsnät som tillhandahålls genom EU:s ram för att skydda den finansiella stabiliteten och öka marknadens förtroende. Därför bör insättningsgarantisystemen ha en starkare roll, oavsett deras privat- eller offentligrättsliga karaktär eller den frivilliga eller obligatoriska karaktären hos de bidrag som utgör deras resurser. Det viktiga är deras offentliga funktion och den strikta marknadsstrategi som de tillämpar för att göra val under de behöriga myndigheternas tillsyn.

| 4.10 | Insättningsgarantisystemens roll har visat sig vara särskilt viktig för små och medelstora banker (institut av mindre betydelse), som har begränsad tillgång till marknaden för att utfärda MREL-godtagbara instrument. Det är värt att notera att många banker, även små och lokala banker, har visat att de har förmåga att effektivt vidta förebyggande åtgärder för att korrekt hantera kriser. |
| --- | --- |

4.10

Insättningsgarantisystemens roll har visat sig vara särskilt viktig för små och medelstora banker (institut av mindre betydelse), som har begränsad tillgång till marknaden för att utfärda MREL-godtagbara instrument. Det är värt att notera att många banker, även små och lokala banker, har visat att de har förmåga att effektivt vidta förebyggande åtgärder för att korrekt hantera kriser.

| 4.11 | Såsom tidigare nämnts i ett antal yttranden (7) upprepar EESK att det europeiska finansiella och bankrelaterade ”ekosystemet” bör vara diversifierat och hållbart och kunna erkänna den avgörande roll som små och medelstora banker spelar på lokal nivå, deras övergripande relevans på nationell nivå och det mervärde som dessa banker skapar för lokalsamhällena, samt den positiva effekten på samhället som helhet av ökad kompetens inom banksektorn. Den roll som spelas av kooperativa kreditbanker (8), ”etiska banker” och den lokala eller sektoriella nivån, såsom i fallet med kooperativa banker och etiska banker för enheter inom den sociala ekonomin, är avgörande i detta avseende och i linje med den princip om social marknadsekonomi som fastställs i EU-fördragen. |
| --- | --- |

4.11

Såsom tidigare nämnts i ett antal yttranden (7

8

| 4.12 | Samtidigt bör även större gränsöverskridande bankgruppers roll erkännas, eftersom de när de är organiserade som dotterbolag ger bättre diversifiering, är mindre beroende av moderinstituten och gör det lättare att separera dotterbolag från gruppen, vilket minskar risken för spridning och ökar stabiliteten. Internationella europeiska banker är av avgörande betydelse för att bidra till internationaliseringen av europeiska företag. |
| --- | --- |

4.12

Samtidigt bör även större gränsöverskridande bankgruppers roll erkännas, eftersom de när de är organiserade som dotterbolag ger bättre diversifiering, är mindre beroende av moderinstituten och gör det lättare att separera dotterbolag från gruppen, vilket minskar risken för spridning och ökar stabiliteten. Internationella europeiska banker är av avgörande betydelse för att bidra till internationaliseringen av europeiska företag.

| 4.13 | EESK efterlyser en lämplig samordning mellan, å ena sidan, bankunionens regler om krishantering och insättningsgaranti och, å andra sidan, tillämpningen av reglerna för statligt stöd i artikel 107 i EUF-fördraget (9). Genom denna samordning man bör undvika rättslig osäkerhet och skillnader i rättslig behandling mellan banker i EU. Den princip som fastställts av Europeiska unionens domstol om att system som finansieras med privata medel inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 107 i EUF-fördraget (Tercas) bör vederbörligen beaktas i detta avseende. (10) |
| --- | --- |

4.13

EESK efterlyser en lämplig samordning mellan, å ena sidan, bankunionens regler om krishantering och insättningsgaranti och, å andra sidan, tillämpningen av reglerna för statligt stöd i artikel 107 i EUF-fördraget (9

10

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Meddelande från kommissionen om tillämpning, från och med den 1 augusti 2013 , av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (bankmeddelandet) (EUT C 216, 30.7.2013, s. 1).

1

(2)  COM(2023) 226 final, COM(2023) 227 final, COM(2023) 228 final och COM(2023) 229 final.

2

(3)  Pressmeddelande, 18 april 2023, Europeiska kommissionen.

3

(4)  Pressmeddelande, 18 april 2023, Europeiska kommissionen.

4

(5)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 och direktiv 2014/59/EU vad gäller tillsynsbehandlingen av grupper av globala systemviktiga institut med en resolutionsstrategi med flera ingångspunkter och en metod för den indirekta teckningen av instrument som är kvalificerade för att uppfylla minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder [COM(2021) 665 final – 2021/0343(COD)] (EUT C 152, 6.4.2022, s. 111), och yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om fullbordande av bankunionen [COM(2017) 592 final] (EUT C 237, 6.7.2018, s. 46).

5

(6)  Meddelande från kommissionen om tillämpning, från och med den 1 augusti 2013 , av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (bankmeddelandet) (EUT C 216, 30.7.2013, s. 1).

6

(7)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ytterligare överväganden avseende rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet (COM(2021) 742 final) (yttrande på eget initiativ) (EUT C 75, 28.2.2023, s. 43), och yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 för att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem [COM(2015) 586 final – 2015/0270 (COD)] (EUT C 177, 18.5.2016, s. 21).

7

(8)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att främja en mer inkluderande och hållbar bankunion genom att förbättra lokala bankers bidrag till den lokala utvecklingen och bygga upp ett socialt ansvarsfullt internationellt och europeiskt finansiellt system (yttrande på eget initiativ) (EUT C 364, 28.10.2020, s. 14).

8

(9)  
  EUT C 115, 9.5.2008, s. 91.

9

(10)  Dom i mål C-425/19 P.

10

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/167 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/167

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/881 vad gäller hanterade säkerhetstjänster

(COM(2023) 208 final) — 2023/0108 (COD)

och Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att stärka solidariteten och kapaciteten i unionen att upptäcka, förbereda sig inför och hantera cyberhot och cybersäkerhetsincidenter

(COM(2023) 209 final) — 2023/0109 (COD)

(2023/C 349/25)

| Föredragande: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Alberto MAZZOLA |

Föredragande:

Dumitru FORNEA

Dumitru FORNEA

Medföredragande:

Alberto MAZZOLA

Alberto MAZZOLA

| Remiss | Europaparlamentet, 1.6.2023 |
| --- | --- |
| | Europeiska unionens råd, 7.6.2023 |
| Rättslig grund | Artiklarna 114, 173.3 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Rådgivande utskottet för industriell omvandling |
| Antagande vid plenarsessionen | 13.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 174/0/1 |

Remiss

Europaparlamentet, 1.6.2023

Europeiska unionens råd, 7.6.2023

Rättslig grund

Artiklarna 114, 173.3 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Rådgivande utskottet för industriell omvandling

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

174/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar förslaget till förordning (1) och anser att EU-samordning är avgörande för att ta itu med den rådande marknadsfragmenteringen och förbättra samarbetet mellan privata och offentliga aktörer i EU i syfte att förbättra kapaciteten att förebygga, upptäcka och hantera cyberhot. EESK rekommenderar att man i förslaget ägnar större uppmärksamhet åt att upprätthålla subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, i enlighet med artikel 4.2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar förslaget till förordning (1

| 1.2 | Kommittén är medveten om kommissionens insatser på cybersäkerhetsområdet, och betonar att en heltäckande hantering av cyberincidenter inte bara bör omfatta kapacitet och processer, utan även maskinvaru- och programvaruaspekter. EESK motsätter sig dock de många genomförandebefogenheter som föreslås i förordningen, särskilt som cybersäkerhet förblir medlemsstaternas befogenhet. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén är medveten om kommissionens insatser på cybersäkerhetsområdet, och betonar att en heltäckande hantering av cyberincidenter inte bara bör omfatta kapacitet och processer, utan även maskinvaru- och programvaruaspekter. EESK motsätter sig dock de många genomförandebefogenheter som föreslås i förordningen, särskilt som cybersäkerhet förblir medlemsstaternas befogenhet.

| 1.3 | Det behövs en medellångsiktig strategi för att uppnå strategiskt oberoende inom viktig teknik och kritiska sektorer, till stöd för EU-baserade företag när de inrättar forsknings- och produktionsanläggningar. EESK betonar den avgörande betydelsen av att endast upphandla EU-teknik för att utrusta de nationella säkerhetscentrumen (SOC) med spetsteknologi. |
| --- | --- |

1.3

Det behövs en medellångsiktig strategi för att uppnå strategiskt oberoende inom viktig teknik och kritiska sektorer, till stöd för EU-baserade företag när de inrättar forsknings- och produktionsanläggningar. EESK betonar den avgörande betydelsen av att endast upphandla EU-teknik för att utrusta de nationella säkerhetscentrumen (SOC) med spetsteknologi.

| 1.4 | Kommittén är oroad över att ingen cybersäkerhetsordning har antagits och att ingen produkt ännu har cybercertifierats fyra år efter antagandet av EU:s cybersäkerhetsakt (2). Vi rekommenderar att EU:s sektorsbyråer (3) görs delaktiga i utvecklingen av cybersäkerhetsordningar och att en EU-minimistandard antas i samarbete med CEN, Cenelec och Etsi, bl.a. för utrustning för ”människornas internet” och sakernas internet. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén är oroad över att ingen cybersäkerhetsordning har antagits och att ingen produkt ännu har cybercertifierats fyra år efter antagandet av EU:s cybersäkerhetsakt (2

3

| 1.5 | EESK noterar den stärkta roll som föreslås för Enisa, och efterlyser särskilt utsedd personal och tillräckliga budgetanslag för all ytterligare verksamhet för att Enisa ska kunna fullgöra sin viktiga strategiska roll i linje med EU:s cybersäkerhetsambitioner. |
| --- | --- |

1.5

EESK noterar den stärkta roll som föreslås för Enisa, och efterlyser särskilt utsedd personal och tillräckliga budgetanslag för all ytterligare verksamhet för att Enisa ska kunna fullgöra sin viktiga strategiska roll i linje med EU:s cybersäkerhetsambitioner.

| 1.6 | Medlemsstaterna bör nå samförstånd om att anta en helhetssyn på cybersäkerhet som omfattar kvalificerad personal, konsekvent genomförda processer och lämplig spetsteknologi, med särskild tonvikt på att förbättra samarbetet med den privata sektorn. Starka band och samarbete mellan försvarssektorn och den privata sektorn är avgörande. |
| --- | --- |

1.6

Medlemsstaterna bör nå samförstånd om att anta en helhetssyn på cybersäkerhet som omfattar kvalificerad personal, konsekvent genomförda processer och lämplig spetsteknologi, med särskild tonvikt på att förbättra samarbetet med den privata sektorn. Starka band och samarbete mellan försvarssektorn och den privata sektorn är avgörande.

| 1.7 | De tekniska specifikationerna för den framtida it-infrastrukturen bör möjliggöra sömlös interoperabilitet mellan nationella system och EU:s cybersköld. De nationella säkerhetscentrumen måste också vara beredda att genomföra nationella stresstester av kritisk infrastruktur och dela med sig av resultaten inom ramen för EU:s cybersköld. |
| --- | --- |

1.7

De tekniska specifikationerna för den framtida it-infrastrukturen bör möjliggöra sömlös interoperabilitet mellan nationella system och EU:s cybersköld. De nationella säkerhetscentrumen måste också vara beredda att genomföra nationella stresstester av kritisk infrastruktur och dela med sig av resultaten inom ramen för EU:s cybersköld.

| 1.8 | Kommittén föreslår att det samordnande säkerhetscentrumet för varje konsortium ska ha ett ettårigt mandat inom ramen för ett gemensamt rotationssystem. EU:s finansiering av värdkonsortiet bör täcka 100 % av kostnaderna för förvärv av verktyg och infrastrukturer och 50 % av driftskostnaderna (jämfört med den föreslagna kvoten på 75 % respektive 50 %). |
| --- | --- |

1.8

Kommittén föreslår att det samordnande säkerhetscentrumet för varje konsortium ska ha ett ettårigt mandat inom ramen för ett gemensamt rotationssystem. EU:s finansiering av värdkonsortiet bör täcka 100 % av kostnaderna för förvärv av verktyg och infrastrukturer och 50 % av driftskostnaderna (jämfört med den föreslagna kvoten på 75 % respektive 50 %).

| 1.9 | Eftersom kompetensbristen inom cybersäkerhet har ökat under de senaste åren välkomnar kommittén initiativet om en akademi för cyberkompetens, och anser att det behövs indikatorer som mäter framstegen vad gäller att minska kompetensbristerna inom cybersäkerhet. |
| --- | --- |

1.9

Eftersom kompetensbristen inom cybersäkerhet har ökat under de senaste åren välkomnar kommittén initiativet om en akademi för cyberkompetens, och anser att det behövs indikatorer som mäter framstegen vad gäller att minska kompetensbristerna inom cybersäkerhet.

| 1.10 | EESK noterar att kommissionen inte har tillhandahållit någon exakt kostnadsberäkning för de program, den dataanalysteknik och de infrastrukturutvecklingsprojekt som krävs. Kommittén anser att de föreslagna finansieringskällorna på EU-nivå är otillräckliga, och uppmanar till att utforska ytterligare källor, inbegripet sammanläggning av privata finansieringsresurser. |
| --- | --- |

1.10

EESK noterar att kommissionen inte har tillhandahållit någon exakt kostnadsberäkning för de program, den dataanalysteknik och de infrastrukturutvecklingsprojekt som krävs. Kommittén anser att de föreslagna finansieringskällorna på EU-nivå är otillräckliga, och uppmanar till att utforska ytterligare källor, inbegripet sammanläggning av privata finansieringsresurser.

| 1.11 | Det förfarande som beskrivs för att begära stöd från EU-cybersäkerhetsreserven verkar vara trögt och saknar tydliga svarsfrister. Kommittén understryker behovet av ett blixtsnabbt svar i händelse av en cyberincident. |
| --- | --- |

1.11

Det förfarande som beskrivs för att begära stöd från EU-cybersäkerhetsreserven verkar vara trögt och saknar tydliga svarsfrister. Kommittén understryker behovet av ett blixtsnabbt svar i händelse av en cyberincident.

| 1.12 | EESK uppmanar kommissionen att klargöra definitionen av en ”betydande mängd data” i artikel 6.2 a i denna förordning samt de ”mål” som avses i led c i samma punkt. |
| --- | --- |

1.12

EESK uppmanar kommissionen att klargöra definitionen av en ”betydande mängd data” i artikel 6.2 a i denna förordning samt de ”mål” som avses i led c i samma punkt.

| 1.13 | Kommittén anser att det är mycket viktigt att EU deltar i globala diskussioner om upprättande av en internationell cybersäkerhetsstrategi. Det är av största vikt att snabbt utreda cyberattacker och ställa förövarna till svars, bl.a. genom diplomatiska kanaler i fall utanför EU. |
| --- | --- |

1.13

Kommittén anser att det är mycket viktigt att EU deltar i globala diskussioner om upprättande av en internationell cybersäkerhetsstrategi. Det är av största vikt att snabbt utreda cyberattacker och ställa förövarna till svars, bl.a. genom diplomatiska kanaler i fall utanför EU.

| 1.14 | Kommittén är besviken över att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer inte nämns alls i dokumentet, och betonar att ett ökat samarbete mellan offentliga och privata entiteter förutsätter ett fullständigt deltagande av det organiserade civila samhället i EU. |
| --- | --- |

1.14

Kommittén är besviken över att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer inte nämns alls i dokumentet, och betonar att ett ökat samarbete mellan offentliga och privata entiteter förutsätter ett fullständigt deltagande av det organiserade civila samhället i EU.

| 1.15 | Kommittén föreslår att rapporten till Europaparlamentet och rådet läggs fram två år efter det att förordningen har trätt i kraft (och inte fyra år såsom kommissionen föreslår), tillsammans med den konsekvensbedömning som borde åtfölja denna förordning. EESK framhåller behovet av att införa både exakta prestandamått som är inriktade på att uppnå resultat och nyckelprestationsindikatorer för att utvärdera resultaten. |
| --- | --- |

1.15

Kommittén föreslår att rapporten till Europaparlamentet och rådet läggs fram två år efter det att förordningen har trätt i kraft (och inte fyra år såsom kommissionen föreslår), tillsammans med den konsekvensbedömning som borde åtfölja denna förordning. EESK framhåller behovet av att införa både exakta prestandamått som är inriktade på att uppnå resultat och nyckelprestationsindikatorer för att utvärdera resultaten.

2.   Inledande kommentarer

Inledande kommentarer

| 2.1 | De ständiga förändringarna, anonymiteten och bristen på gränser i cyberrymden innebär både möjligheter och risker för informationssamhällets funktionssätt på individuell, statlig och transnationell nivå. |
| --- | --- |

2.1

De ständiga förändringarna, anonymiteten och bristen på gränser i cyberrymden innebär både möjligheter och risker för informationssamhällets funktionssätt på individuell, statlig och transnationell nivå.

| 2.2 | Med en tydlig potential för snabb spridning av cyberincidenter från en medlemsstat till en annan står EU inför ökande cybersäkerhetsrisker och en invecklad hotbild. EU-samordning är avgörande för att komma till rätta med den rådande fragmenteringen och främja ett ökat samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.2

Med en tydlig potential för snabb spridning av cyberincidenter från en medlemsstat till en annan står EU inför ökande cybersäkerhetsrisker och en invecklad hotbild. EU-samordning är avgörande för att komma till rätta med den rådande fragmenteringen och främja ett ökat samarbete mellan medlemsstaterna.

| 2.3 | EU:s inre marknad behöver en enhetlig tolkning och ett enhetligt genomförande av cybersäkerhetsreglerna, även om olika strategier bör tillhandahållas för olika sektorer beroende på hur de fungerar. |
| --- | --- |

2.3

EU:s inre marknad behöver en enhetlig tolkning och ett enhetligt genomförande av cybersäkerhetsreglerna, även om olika strategier bör tillhandahållas för olika sektorer beroende på hur de fungerar.

| 2.4 | För att snabbt och effektivt kunna hantera cybersäkerhetsincidenter är det mycket viktigt att ha ett snabbt system för informationsutbyte mellan alla viktiga aktörer på nationell nivå och EU-nivå. Detta förutsätter i sin tur en tydlig förståelse av varje parts roller och ansvar. |
| --- | --- |

2.4

För att snabbt och effektivt kunna hantera cybersäkerhetsincidenter är det mycket viktigt att ha ett snabbt system för informationsutbyte mellan alla viktiga aktörer på nationell nivå och EU-nivå. Detta förutsätter i sin tur en tydlig förståelse av varje parts roller och ansvar.

| 2.5 | Kommittén är medveten om kommissionens insatser på cybersäkerhetsområdet, och uppskattar det stora antalet meddelanden och förslag som är inriktade på att skapa en starkare EU-ram, ökat samarbete, resiliens och avskräckning. Europa behöver cyberteknik i framkant, med starka band mellan försvarssektorn och den privata sektorn, för att mobilisera försvarsbudgetar och utveckla cyberprodukter för både militär och civil användning. Kommittén betonar att de insatser som krävs i händelse av cyberincidenter måste omfatta inte bara kapacitet och processer, utan även maskinvaru- och programvaruaspekter. |
| --- | --- |

2.5

Kommittén är medveten om kommissionens insatser på cybersäkerhetsområdet, och uppskattar det stora antalet meddelanden och förslag som är inriktade på att skapa en starkare EU-ram, ökat samarbete, resiliens och avskräckning. Europa behöver cyberteknik i framkant, med starka band mellan försvarssektorn och den privata sektorn, för att mobilisera försvarsbudgetar och utveckla cyberprodukter för både militär och civil användning. Kommittén betonar att de insatser som krävs i händelse av cyberincidenter måste omfatta inte bara kapacitet och processer, utan även maskinvaru- och programvaruaspekter.

| 2.6 | Genom detta förslag till förordning genomförs också EU:s strategi för cybersäkerhet, som antogs i december 2020 och där man aviserade inrättandet av en europeisk cybersköld för att stärka kapaciteten att upptäcka cyberhot och utbyta information i hela EU. |
| --- | --- |

2.6

Genom detta förslag till förordning genomförs också EU:s strategi för cybersäkerhet, som antogs i december 2020 och där man aviserade inrättandet av en europeisk cybersköld för att stärka kapaciteten att upptäcka cyberhot och utbyta information i hela EU.

| 2.7 | I takt med att den europeiska cyberskölden utvecklas föreslår kommissionen ett framtida gradvist samarbete med nätverk och plattformar som ansvarar för informationsutbyte inom cyberförsvarsgemenskapen, i nära samarbete med den höga representanten. |
| --- | --- |

2.7

I takt med att den europeiska cyberskölden utvecklas föreslår kommissionen ett framtida gradvist samarbete med nätverk och plattformar som ansvarar för informationsutbyte inom cyberförsvarsgemenskapen, i nära samarbete med den höga representanten.

| 2.8 | Rysslands militära aggression mot Ukraina har visat hur offensiva cyberoperationer kan genomföras som ett avgörande inslag i hybridtaktik som inbegriper tvång, destabilisering och ekonomiska störningar. |
| --- | --- |

2.8

Rysslands militära aggression mot Ukraina har visat hur offensiva cyberoperationer kan genomföras som ett avgörande inslag i hybridtaktik som inbegriper tvång, destabilisering och ekonomiska störningar.

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar den föreslagna förordningen, som syftar till att ta itu med den rådande marknadsfragmenteringen och påskynda samarbetet mellan europeiska aktörer från den privata och den offentliga sektorn för att bättre förebygga, upptäcka och hantera cyberhot. När förordningen väl har genomförts har den potential att bidra till att öka de europeiska systemens resiliens. |
| --- | --- |

3.1

EESK välkomnar den föreslagna förordningen, som syftar till att ta itu med den rådande marknadsfragmenteringen och påskynda samarbetet mellan europeiska aktörer från den privata och den offentliga sektorn för att bättre förebygga, upptäcka och hantera cyberhot. När förordningen väl har genomförts har den potential att bidra till att öka de europeiska systemens resiliens.

| 3.2 | Det bör dock påpekas att samma mål som anges i detta förslag lyftes fram i förslaget om en gemensam cyberenhet (4), nämligen bättre samarbete, beredskap och resiliens i EU:s cybersystem. Trots att cyberenheten förväntades tas i drift i slutet av 2022 nämns den inte alls i kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.2

Det bör dock påpekas att samma mål som anges i detta förslag lyftes fram i förslaget om en gemensam cyberenhet (4

| 3.3 | Ingen teknik och inget verktyg kan på egen hand ge fullständigt skydd mot cyberhot. Medlemsstaterna bör därför enas om en helhetssyn på säkerhet som inbegriper kvalificerad personal, konsekvent tillämpade processer och lämplig spetsteknologi. Fokus måste läggas på bättre samarbete med den privata sektorn. |
| --- | --- |

3.3

Ingen teknik och inget verktyg kan på egen hand ge fullständigt skydd mot cyberhot. Medlemsstaterna bör därför enas om en helhetssyn på säkerhet som inbegriper kvalificerad personal, konsekvent tillämpade processer och lämplig spetsteknologi. Fokus måste läggas på bättre samarbete med den privata sektorn.

| 3.4 | EESK uttrycker sin besvikelse över att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer inte nämns alls i dokumentet. Ökat samarbete mellan offentliga och privata organisationer kan inte uppnås utan att det organiserade civila samhället i EU deltar fullt ut. |
| --- | --- |

3.4

EESK uttrycker sin besvikelse över att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer inte nämns alls i dokumentet. Ökat samarbete mellan offentliga och privata organisationer kan inte uppnås utan att det organiserade civila samhället i EU deltar fullt ut.

| 3.5 | EU bör anta en medellångsiktig strategi för att uppnå strategiskt oberoende inom viktig teknik och kritiska sektorer, och EESK rekommenderar att EU-baserade företag får stöd när det gäller att inrätta forsknings- och produktionsanläggningar för att stödja ett oberoende cyberekosystem. EESK har redan framhållit att ”EU måste minska sitt beroende av teknikjättar från länder utanför EU genom att fördubbla sina ansträngningar för att utveckla en säker, inkluderande och värdebaserad digital ekonomi” (5). |
| --- | --- |

3.5

EU bör anta en medellångsiktig strategi för att uppnå strategiskt oberoende inom viktig teknik och kritiska sektorer, och EESK rekommenderar att EU-baserade företag får stöd när det gäller att inrätta forsknings- och produktionsanläggningar för att stödja ett oberoende cyberekosystem. EESK har redan framhållit att ”EU måste minska sitt beroende av teknikjättar från länder utanför EU genom att fördubbla sina ansträngningar för att utveckla en säker, inkluderande och värdebaserad digital ekonomi” (5

| 3.6 | Förslaget om att inrätta den europeiska cyberskölden, som kommer att bestå av nationella och gränsöverskridande säkerhetscentrum (SOC) och utrustas med spetsteknologi, välkomnas varmt. För att säkerställa resiliensen i hela leveranskedjan måste SOC-lösningarna inte bara skydda interna organisatoriska resurser, utan också främja säkra utbyten och ett bredare samarbete inom ekosystemet. De tekniska specifikationerna för den framtida it-infrastrukturen måste möjliggöra fullständig interoperabilitet mellan nationella system och EU:s cybersköld. |
| --- | --- |

3.6

Förslaget om att inrätta den europeiska cyberskölden, som kommer att bestå av nationella och gränsöverskridande säkerhetscentrum (SOC) och utrustas med spetsteknologi, välkomnas varmt. För att säkerställa resiliensen i hela leveranskedjan måste SOC-lösningarna inte bara skydda interna organisatoriska resurser, utan också främja säkra utbyten och ett bredare samarbete inom ekosystemet. De tekniska specifikationerna för den framtida it-infrastrukturen måste möjliggöra fullständig interoperabilitet mellan nationella system och EU:s cybersköld.

| 3.7 | EESK betonar den avgörande aspekten av att endast upphandla EU-baserad teknik för att utrusta medlemmarna i EU:s cybersköld med spetsteknologi. EU har inte råd att riskera att förvärva kritisk cyberteknik från utländska företag, och ”det ligger i EU:s strategiska intresse att se till att unionen behåller och utvecklar nödvändig kapacitet för att säkra sin digitala ekonomi, sitt samhälle och sin demokrati. Fullständig digital suveränitet är det enda sättet att skydda viktig teknik och tillhandahålla effektiva centrala cybersäkerhetstjänster” (6). |
| --- | --- |

3.7

EESK betonar den avgörande aspekten av att endast upphandla EU-baserad teknik för att utrusta medlemmarna i EU:s cybersköld med spetsteknologi. EU har inte råd att riskera att förvärva kritisk cyberteknik från utländska företag, och ”det ligger i EU:s strategiska intresse att se till att unionen behåller och utvecklar nödvändig kapacitet för att säkra sin digitala ekonomi, sitt samhälle och sin demokrati. Fullständig digital suveränitet är det enda sättet att skydda viktig teknik och tillhandahålla effektiva centrala cybersäkerhetstjänster” (6

| 3.8 | Kommittén anser att den föreslagna kvoten för finansiering av upphandling av utrustning för nationella säkerhetscentrum (50 % från nationella medel och 50 % från EU-medel), med jämvikt mellan nationella medel och EU-medel, är lämplig. Det krävs gemensamma insatser för att säkerställa lämplig högteknologisk utrustning och samordnad drift av SOC-nätverket. |
| --- | --- |

3.8

Kommittén anser att den föreslagna kvoten för finansiering av upphandling av utrustning för nationella säkerhetscentrum (50 % från nationella medel och 50 % från EU-medel), med jämvikt mellan nationella medel och EU-medel, är lämplig. Det krävs gemensamma insatser för att säkerställa lämplig högteknologisk utrustning och samordnad drift av SOC-nätverket.

| 3.9 | De nationella säkerhetscentrumen måste inriktas på att upprätta heltäckande säkerhetsutvärderings- och testprotokoll och bör genomföra regelbundna bedömningar. För att utvärdera och öka resiliensen mot potentiella cyberattacker bör de också vara beredda att genomföra nationella stresstester av kritisk infrastruktur. Resultaten måste delas inom den europeiska cyberskölden, och det krävs gemensamma insatser för att bedöma de befintliga problemen, uppdatera vägledningen om rapportering av frågor och ta itu med problem på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

3.9

De nationella säkerhetscentrumen måste inriktas på att upprätta heltäckande säkerhetsutvärderings- och testprotokoll och bör genomföra regelbundna bedömningar. För att utvärdera och öka resiliensen mot potentiella cyberattacker bör de också vara beredda att genomföra nationella stresstester av kritisk infrastruktur. Resultaten måste delas inom den europeiska cyberskölden, och det krävs gemensamma insatser för att bedöma de befintliga problemen, uppdatera vägledningen om rapportering av frågor och ta itu med problem på ett effektivt sätt.

| 3.10 | Kommittén är oroad över att ingen cybersäkerhetsordning har antagits av kommissionen genom genomförandeakter och att ingen produkt ännu har cybercertifierats fyra år efter antagandet av EU:s cybersäkerhetsakt. EU:s sektorsbyråer bör göras delaktiga i processen med att utveckla EU-cybersäkerhetsordningar, och en europeisk minimistandard bör antas i samarbete med CEN, Cenelec och Etsi, bl.a. för utrustning för ”människornas internet” och sakernas internet. |
| --- | --- |

3.10

Kommittén är oroad över att ingen cybersäkerhetsordning har antagits av kommissionen genom genomförandeakter och att ingen produkt ännu har cybercertifierats fyra år efter antagandet av EU:s cybersäkerhetsakt. EU:s sektorsbyråer bör göras delaktiga i processen med att utveckla EU-cybersäkerhetsordningar, och en europeisk minimistandard bör antas i samarbete med CEN, Cenelec och Etsi, bl.a. för utrustning för ”människornas internet” och sakernas internet.

| 3.11 | Datavetenskap och cybersäkerhet måste ingå i läroplanerna för grund- och gymnasieskolan i alla medlemsstater. Eftersom kompetensbristen inom cybersäkerhet har ökat under de senaste åren anser kommittén att det är nödvändigt att överväga potentiella incitament för att stödja detta initiativ. Kommittén välkomnar initiativet om en akademi för cyberkompetens, och anser att det behövs indikatorer som mäter framstegen vad gäller att minska kompetensbristerna inom cybersäkerhet. |
| --- | --- |

3.11

Datavetenskap och cybersäkerhet måste ingå i läroplanerna för grund- och gymnasieskolan i alla medlemsstater. Eftersom kompetensbristen inom cybersäkerhet har ökat under de senaste åren anser kommittén att det är nödvändigt att överväga potentiella incitament för att stödja detta initiativ. Kommittén välkomnar initiativet om en akademi för cyberkompetens, och anser att det behövs indikatorer som mäter framstegen vad gäller att minska kompetensbristerna inom cybersäkerhet.

| 3.12 | Den globala digitala ekonomin står inför ett växande hot från cyberattacker om det inte upprättas ett ökat internationellt samarbete mellan länder, näringsliv och experter för att fastställa gemensamma definitioner och lösningar för cybersäkerhet. Internationellt samarbete är avgörande för att förstå cyberriskerna och de globala cyberattackernas föränderliga karaktär och på så sätt säkerställa beredskap att ta itu med dem. EU måste delta i globala diskussioner om upprättande av en internationell cybersäkerhetsstrategi, med gemensamma internationella insatser och ökat samarbete. |
| --- | --- |

3.12

Den globala digitala ekonomin står inför ett växande hot från cyberattacker om det inte upprättas ett ökat internationellt samarbete mellan länder, näringsliv och experter för att fastställa gemensamma definitioner och lösningar för cybersäkerhet. Internationellt samarbete är avgörande för att förstå cyberriskerna och de globala cyberattackernas föränderliga karaktär och på så sätt säkerställa beredskap att ta itu med dem. EU måste delta i globala diskussioner om upprättande av en internationell cybersäkerhetsstrategi, med gemensamma internationella insatser och ökat samarbete.

| 3.13 | För att uppnå faktisk avskräckning är det mycket viktigt att stärka EU:s brottsbekämpande insatser genom att fokusera på upptäckt, spårning och lagföring av cyberbrottslingar. Det är avgörande att snabbt utreda cyberattacker och ställa förövarna inför rätta, bl.a. genom diplomatiska medel i fall utanför EU. |
| --- | --- |

3.13

För att uppnå faktisk avskräckning är det mycket viktigt att stärka EU:s brottsbekämpande insatser genom att fokusera på upptäckt, spårning och lagföring av cyberbrottslingar. Det är avgörande att snabbt utreda cyberattacker och ställa förövarna inför rätta, bl.a. genom diplomatiska medel i fall utanför EU.

4.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK noterar att synen skiljer sig åt när det gäller fler centraliserade åtgärder på EU-nivå och medlemsstaternas befogenheter och jurisdiktion, och ifrågasätter en slutlig överenskommelse om detta förslag, särskilt som medlemsstaterna i rådets slutsatser från 2021 (7) klargjorde att ansvaret för att hantera betydande cyberincidenter och cyberkriser som påverkar deras länder ligger hos dem. |
| --- | --- |

4.1

EESK noterar att synen skiljer sig åt när det gäller fler centraliserade åtgärder på EU-nivå och medlemsstaternas befogenheter och jurisdiktion, och ifrågasätter en slutlig överenskommelse om detta förslag, särskilt som medlemsstaterna i rådets slutsatser från 2021 (7

| 4.2 | EESK uppskattar Enisas stärkta roll och de föreslagna ytterligare ansvarsområdena efter det att förordningen har antagits. Kommittén påpekar dock att det för all ytterligare verksamhet för Enisa måste finnas särskild personal som är utsedd för uppgifterna och tilldelas en lämplig budget. Om inte denna fråga löses kan Enisas viktiga strategiska roll inte fullgöras i linje med EU:s ambitioner på cybersäkerhetsområdet. |
| --- | --- |

4.2

EESK uppskattar Enisas stärkta roll och de föreslagna ytterligare ansvarsområdena efter det att förordningen har antagits. Kommittén påpekar dock att det för all ytterligare verksamhet för Enisa måste finnas särskild personal som är utsedd för uppgifterna och tilldelas en lämplig budget. Om inte denna fråga löses kan Enisas viktiga strategiska roll inte fullgöras i linje med EU:s ambitioner på cybersäkerhetsområdet.

| 4.3 | EESK anser att det i kommissionens förslag är oklart om ett nationellt säkerhetscentrum kan ingå i mer än ett gränsöverskridande säkerhetscentrum. Dessutom är det oklart om grupperingen av nationella säkerhetscentrum kommer att ske enligt geografiska kriterier eller helt enkelt på grundval av medlemsstaternas fria vilja. |
| --- | --- |

4.3

EESK anser att det i kommissionens förslag är oklart om ett nationellt säkerhetscentrum kan ingå i mer än ett gränsöverskridande säkerhetscentrum. Dessutom är det oklart om grupperingen av nationella säkerhetscentrum kommer att ske enligt geografiska kriterier eller helt enkelt på grundval av medlemsstaternas fria vilja.

| 4.4 | EESK anser att man måste klargöra vad som avses med en ”betydande mängd data” i artikel 6.2 a i denna förordning och vilka ”mål” som kommissionen avser i led c i samma punkt. |
| --- | --- |

4.4

EESK anser att man måste klargöra vad som avses med en ”betydande mängd data” i artikel 6.2 a i denna förordning och vilka ”mål” som kommissionen avser i led c i samma punkt.

| 4.5 | Om medlemsstaterna skulle godta förslaget om gränsöverskridande säkerhetscentrum, och i syfte att säkerställa fullt deltagande av nationella säkerhetscentrum och delad förvaltning med de gränsöverskridande säkerhetscentrumen, bör det samordnande säkerhetscentrumet för varje konsortium ha ett mandat på ett år, med möjlighet för alla säkerhetscentrum att samordna ledningen i ett rotationssystem. |
| --- | --- |

4.5

Om medlemsstaterna skulle godta förslaget om gränsöverskridande säkerhetscentrum, och i syfte att säkerställa fullt deltagande av nationella säkerhetscentrum och delad förvaltning med de gränsöverskridande säkerhetscentrumen, bör det samordnande säkerhetscentrumet för varje konsortium ha ett mandat på ett år, med möjlighet för alla säkerhetscentrum att samordna ledningen i ett rotationssystem.

| 4.6 | Kommittén anser att EU:s finansiering av värdkonsortiet bör uppgå till 100 % av kostnaderna för förvärv av verktyg och infrastrukturer och 50 % av driftskostnaderna (jämfört med de 75 % respektive 50 % som anges i förslaget) för att bidra till att konsortierna inrättas snabbare. Samordning av upphandling bör garanteras. |
| --- | --- |

4.6

Kommittén anser att EU:s finansiering av värdkonsortiet bör uppgå till 100 % av kostnaderna för förvärv av verktyg och infrastrukturer och 50 % av driftskostnaderna (jämfört med de 75 % respektive 50 % som anges i förslaget) för att bidra till att konsortierna inrättas snabbare. Samordning av upphandling bör garanteras.

| 4.7 | Kommittén anser att EU-cybersköldens effektivitet när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att förbereda sig för och hantera incidenter kräver särskilda prestandamått som är inriktade på att uppnå konkreta resultat och nyckelprestationsindikatorer för att utvärdera resultaten. EESK rekommenderar att cybersäkerhetsöverträdelser dokumenteras systematiskt och att denna information görs tillgänglig för legitima aktörer. Detta kommer att möjliggöra bedömning, genomförande av lämpliga förebyggande åtgärder och skydd mot potentiella förluster. |
| --- | --- |

4.7

Kommittén anser att EU-cybersköldens effektivitet när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att förbereda sig för och hantera incidenter kräver särskilda prestandamått som är inriktade på att uppnå konkreta resultat och nyckelprestationsindikatorer för att utvärdera resultaten. EESK rekommenderar att cybersäkerhetsöverträdelser dokumenteras systematiskt och att denna information görs tillgänglig för legitima aktörer. Detta kommer att möjliggöra bedömning, genomförande av lämpliga förebyggande åtgärder och skydd mot potentiella förluster.

| 4.8 | EESK noterar och stöder förslaget om att ge medlemsstaterna möjlighet att begära ersättning för kostnader i samband med utsändande av expertgrupper inom ramen för ömsesidigt bistånd. Processen för ömsesidigt bistånd bör stödjas, men solidaritetsmekanismen bör testas ordentligt och gradvis för att visa att den är effektiv innan den införs fullt ut. |
| --- | --- |

4.8

EESK noterar och stöder förslaget om att ge medlemsstaterna möjlighet att begära ersättning för kostnader i samband med utsändande av expertgrupper inom ramen för ömsesidigt bistånd. Processen för ömsesidigt bistånd bör stödjas, men solidaritetsmekanismen bör testas ordentligt och gradvis för att visa att den är effektiv innan den införs fullt ut.

| 4.9 | Kommittén är oroad över att allt fler internationella AI-teknikguruer (Elon Musk, Geoffrey Hinton m.fl.) varnar för det existentiella hot som utvecklingen av AI i en oreglerad miljö utgör. Regleringen av AI måste vara mer djupgående än i rättsakten om artificiell intelligens (8), och EESK efterlyser en ansvarsfull användning av AI-teknik i alla projekt i EU, inbegripet cybersäkerhet. Ytterligare diskussioner och ett förbättrat regelverk behövs omedelbart. |
| --- | --- |

4.9

Kommittén är oroad över att allt fler internationella AI-teknikguruer (Elon Musk, Geoffrey Hinton m.fl.) varnar för det existentiella hot som utvecklingen av AI i en oreglerad miljö utgör. Regleringen av AI måste vara mer djupgående än i rättsakten om artificiell intelligens (8

| 4.10 | Kommittén har redan framhållit att EU ”kraftfullt [bör] motsätta sig alla former av sociala poängsystem mot medborgarna. EESK vill klargöra att verklig demokrati inte kan råda utan ett ändamålsenligt skydd av personuppgifter” (9). Att skydda de mänskliga rättigheterna och medborgarnas rätt till integritet måste förbli grundläggande regler när man utvecklar förbättrade cybersäkerhetssystem i hela EU. |
| --- | --- |

4.10

Kommittén har redan framhållit att EU ”kraftfullt [bör] motsätta sig alla former av sociala poängsystem mot medborgarna. EESK vill klargöra att verklig demokrati inte kan råda utan ett ändamålsenligt skydd av personuppgifter” (9

| 4.11 | Européerna har en viktig roll att spela när det gäller att signalera cyberhot till berörda myndigheter. EESK anser att det är mycket viktigt att garantera lämpliga kommunikationskanaler med allmänheten och det civila samhällets organisationer, och efterlyser en särskild plattform för att ta emot relevanta underrättelser om cyberhot. I syfte att skapa verktyg för interaktion med allmänheten efterlyser kommittén informations- och upplysningskampanjer för att främja de verktyg som redan finns tillgängliga. |
| --- | --- |

4.11

Européerna har en viktig roll att spela när det gäller att signalera cyberhot till berörda myndigheter. EESK anser att det är mycket viktigt att garantera lämpliga kommunikationskanaler med allmänheten och det civila samhällets organisationer, och efterlyser en särskild plattform för att ta emot relevanta underrättelser om cyberhot. I syfte att skapa verktyg för interaktion med allmänheten efterlyser kommittén informations- och upplysningskampanjer för att främja de verktyg som redan finns tillgängliga.

| 4.12 | EU och Nato bör samarbeta för att harmonisera cybersäkerhetsstandarder och andra tekniska standarder inom försvarssektorn i syfte att minimera byråkratiska hinder och byråkrati. Dessutom bör EU och Nato samarbeta om upphandlingsstandarder och gemensamt inrätta en effektiv och öppen upphandlingsram som ger företag, särskilt små och medelstora företag, möjlighet att delta i offentliga upphandlingar och konkurrera på rättvisa villkor. |
| --- | --- |

4.12

EU och Nato bör samarbeta för att harmonisera cybersäkerhetsstandarder och andra tekniska standarder inom försvarssektorn i syfte att minimera byråkratiska hinder och byråkrati. Dessutom bör EU och Nato samarbeta om upphandlingsstandarder och gemensamt inrätta en effektiv och öppen upphandlingsram som ger företag, särskilt små och medelstora företag, möjlighet att delta i offentliga upphandlingar och konkurrera på rättvisa villkor.

| 4.13 | EESK anser att de föreslagna tillgängliga finansieringskällorna på EU-nivå är otillräckliga, och att man bör söka efter ytterligare källor, inbegripet sammanläggning av privata finansieringsresurser. Kommittén noterar att kommissionen inte har lagt fram någon specifik uppskattning av kostnaderna för de AI-program, den dataanalysteknik och de infrastrukturutvecklingsprojekt i alla medlemsstater och på EU-nivå som kommer att vara nödvändiga för att genomföra de åtgärder som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

4.13

EESK anser att de föreslagna tillgängliga finansieringskällorna på EU-nivå är otillräckliga, och att man bör söka efter ytterligare källor, inbegripet sammanläggning av privata finansieringsresurser. Kommittén noterar att kommissionen inte har lagt fram någon specifik uppskattning av kostnaderna för de AI-program, den dataanalysteknik och de infrastrukturutvecklingsprojekt i alla medlemsstater och på EU-nivå som kommer att vara nödvändiga för att genomföra de åtgärder som fastställs i denna förordning.

| 4.14 | Kommissionen föreslår att den tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bl.a. fastställa villkoren för interoperabilitet mellan gränsöverskridande säkerhetscentrum, fastställa förfarandena för informationsutbyte under cybersäkerhetsincidenter och ange tekniska krav för att säkerställa den europeiska cybersköldens säkerhet osv. EESK anser att alla dessa frågor borde ha klargjorts på förhand och lagts fram i detta förslag till förordning, eftersom cybersäkerhet förblir medlemsstaternas befogenhet, och om alltför stora befogenheter att göra ändringar läggs i kommissionens händer skulle det kunna skapa onödiga spänningar genom att EU:s demokratiska system kringgås. |
| --- | --- |

4.14

Kommissionen föreslår att den tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bl.a. fastställa villkoren för interoperabilitet mellan gränsöverskridande säkerhetscentrum, fastställa förfarandena för informationsutbyte under cybersäkerhetsincidenter och ange tekniska krav för att säkerställa den europeiska cybersköldens säkerhet osv. EESK anser att alla dessa frågor borde ha klargjorts på förhand och lagts fram i detta förslag till förordning, eftersom cybersäkerhet förblir medlemsstaternas befogenhet, och om alltför stora befogenheter att göra ändringar läggs i kommissionens händer skulle det kunna skapa onödiga spänningar genom att EU:s demokratiska system kringgås.

| 4.15 | Cybersäkerhetsakten omfattar en industriell komponent som syftar till att skapa en enhetlig marknad för cybersäkerhetslösningar genom inrättandet av cybersäkerhetsreserven. Förfarandet för att begära stöd från EU-cybersäkerhetsreserven verkar dock mycket långsamt, utan några tydliga tidsfrister för svar. Kommittén betonar att det svar som krävs i händelse av en cyberincident måste vara blixtsnabbt, något som det är uppenbart att detta långdragna förfarande inte kommer att kunna ge. |
| --- | --- |

4.15

Cybersäkerhetsakten omfattar en industriell komponent som syftar till att skapa en enhetlig marknad för cybersäkerhetslösningar genom inrättandet av cybersäkerhetsreserven. Förfarandet för att begära stöd från EU-cybersäkerhetsreserven verkar dock mycket långsamt, utan några tydliga tidsfrister för svar. Kommittén betonar att det svar som krävs i händelse av en cyberincident måste vara blixtsnabbt, något som det är uppenbart att detta långdragna förfarande inte kommer att kunna ge.

| 4.16 | Kommissionen har förklarat att ingen konsekvensbedömning genomförts på grund av förslagets brådskande karaktär. Den har också föreslagit att en grundlig rapport ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet fyra år efter det att förordningen har trätt i kraft. Med tanke på den snabba utvecklingen på cybersäkerhetsområdet anser EESK att rapporten bör läggas fram två år efter det att förordningen har trätt i kraft, tillsammans med den konsekvensbedömning som saknas i denna förordning. Dessutom rekommenderar kommittén starkt att man i förslaget ägnar större uppmärksamhet åt att upprätthålla subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, i enlighet med artikel 4.2 i EU-fördraget. Detta är viktigt för att förebygga spänningar mellan centraliserade EU-åtgärder och medlemsstaternas befogenheter och jurisdiktion. |
| --- | --- |

4.16

Kommissionen har förklarat att ingen konsekvensbedömning genomförts på grund av förslagets brådskande karaktär. Den har också föreslagit att en grundlig rapport ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet fyra år efter det att förordningen har trätt i kraft. Med tanke på den snabba utvecklingen på cybersäkerhetsområdet anser EESK att rapporten bör läggas fram två år efter det att förordningen har trätt i kraft, tillsammans med den konsekvensbedömning som saknas i denna förordning. Dessutom rekommenderar kommittén starkt att man i förslaget ägnar större uppmärksamhet åt att upprätthålla subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, i enlighet med artikel 4.2 i EU-fördraget. Detta är viktigt för att förebygga spänningar mellan centraliserade EU-åtgärder och medlemsstaternas befogenheter och jurisdiktion.

| 4.17 | Slutligen betonar EESK vikten av att cybersäkerhetshänsyn integreras i all EU-politik. |
| --- | --- |

4.17

Slutligen betonar EESK vikten av att cybersäkerhetshänsyn integreras i all EU-politik.

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Förslag till förordning om åtgärder för att stärka solidariteten och kapaciteten i unionen att upptäcka, förbereda sig inför och hantera cyberhot och cybersäkerhetsincidenter.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/881 av den 17 april 2019 om Enisa (Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå) och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik och om upphävande av förordning (EU) nr 526/2013 (cybersäkerhetsakten) (EUT L 151, 7.6.2019, s. 15).

2

(3)  Easa, ERA, EMA osv.

3

(4)  Kommissionen föreslår en gemensam cyberenhet för att intensifiera insatserna vid storskaliga säkerhetsincidenter.

4

(5)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Digital suveränitet: en viktig hörnsten för digitalisering och tillväxt i EU (yttrande på eget initiativ) (EUT C 75, 28.2.2023, s. 8).

5

(6)  Yttrande från europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet: EU:s politik för cyberförsvar (yttrande på eget initiativ) (EUT C 293, 18.8.2023, s. 21).

6

(7)  Rådets slutsatser av den 19 oktober 2021 om att undersöka potentialen hos initiativet för den gemensamma cyberenheten.

7

(8)  EU-rättsakten om artificiell intelligens.

8

(9)  Yttrande från europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet: EU:s politik för cyberförsvar (yttrande på eget initiativ) (EUT C 293, 18.8.2023, s. 21).

9

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/173 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/173

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om Översyn av EU-initiativet om pollinatörer – En ny giv för pollinatörer

(COM(2023) 35 final)

(2023/C 349/26)

| Föredragande: | Jarmila DUBRAVSKÁ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Veselin MITOV |

Föredragande:

Jarmila DUBRAVSKÁ

Jarmila DUBRAVSKÁ

Medföredragande:

Veselin MITOV

Veselin MITOV

| Remiss | Europeiska kommissionen, 24.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 28.6.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 13.7.2023 |
| Plenarsession nr | 580 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 182/0/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 24.1.2023

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

28.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

182/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens ambitiösa meddelande (1), som är ett svar på tendensen med ett minskande antal vilda pollinatörer i EU. Kommittén anser dock att otillräckliga framsteg har gjorts fem år efter det ursprungliga initiativet, särskilt när det gäller att få fram de data som krävs för att driva de politiska åtgärderna framåt. EESK konstaterar att det saknas en tydlig styrning av genomförandet av de föreslagna åtgärderna, och uppmanar medlemsstaterna att snabbt godkänna det aktuella meddelandet. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens ambitiösa meddelande (1

| 1.2 | Att pollinatörerna minskar i antal beror på en rad olika faktorer, bl.a. otillräckliga livsmedelskällor, avsaknad av växelbruk, hanteringen av bekämpningsmedel i olika medlemsstater, förbrukningen av bekämpningsmedel per hektar jordbruksmark, stads- och landsbygdsinvånarnas beteende, invasion av främmande arter av insekter och växter, rovdjur, biodlarnas förvaltningsmetoder, patogena infektioner, inbegripet virus, samt klimatförändringsfaktorer. Kommittén välkomnar införandet av ett EU-system för övervakning och styrning beträffande pollinatörer (EU-PoMS). |
| --- | --- |

1.2

Att pollinatörerna minskar i antal beror på en rad olika faktorer, bl.a. otillräckliga livsmedelskällor, avsaknad av växelbruk, hanteringen av bekämpningsmedel i olika medlemsstater, förbrukningen av bekämpningsmedel per hektar jordbruksmark, stads- och landsbygdsinvånarnas beteende, invasion av främmande arter av insekter och växter, rovdjur, biodlarnas förvaltningsmetoder, patogena infektioner, inbegripet virus, samt klimatförändringsfaktorer. Kommittén välkomnar införandet av ett EU-system för övervakning och styrning beträffande pollinatörer (EU-PoMS).

| 1.3 | EESK anser att det är mycket viktigt att den administrativa kapaciteten förbättras i alla medlemsstater och att samarbetet stärks mellan offentliga myndigheter, privata aktörer, forskningsinstitut och berörda parter inom jordbruket. Kommittén framhåller också bristen på specialiserade yrkesverksamma på detta område. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att det är mycket viktigt att den administrativa kapaciteten förbättras i alla medlemsstater och att samarbetet stärks mellan offentliga myndigheter, privata aktörer, forskningsinstitut och berörda parter inom jordbruket. Kommittén framhåller också bristen på specialiserade yrkesverksamma på detta område.

| 1.4 | Kommittén efterlyser med eftertryck betydande finansiering av forskning, utveckling och innovation för att samla nödvändiga vetenskapliga data och ta lämpliga initiativ för att vända minskningen av populationerna av pollinatörer, bl.a. inom ramen för Horisont Europa-programmet. Samordning på EU-nivå är avgörande för att se till att nationella data konsolideras och analyseras via en särskild EU-plattform för pollinatörer, som möjliggör öppen tillgång till data. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén efterlyser med eftertryck betydande finansiering av forskning, utveckling och innovation för att samla nödvändiga vetenskapliga data och ta lämpliga initiativ för att vända minskningen av populationerna av pollinatörer, bl.a. inom ramen för Horisont Europa-programmet. Samordning på EU-nivå är avgörande för att se till att nationella data konsolideras och analyseras via en särskild EU-plattform för pollinatörer, som möjliggör öppen tillgång till data.

| 1.5 | EESK förespråkar inrättandet av ett program och en strategi för pollinatörvänliga stadsområden, som stärker metoder för markanvändningsförvaltning i syfte att främja mångfald bland pollinatörer och bevara naturliga livsmiljöer i stadsområden och stadsnära områden. |
| --- | --- |

1.5

EESK förespråkar inrättandet av ett program och en strategi för pollinatörvänliga stadsområden, som stärker metoder för markanvändningsförvaltning i syfte att främja mångfald bland pollinatörer och bevara naturliga livsmiljöer i stadsområden och stadsnära områden.

| 1.6 | För att betydande framsteg ska kunna uppnås måste EU och medlemsstaterna snabbt utbyta kunskap och koncentrera forskningen på hållbara jordbruksmetoder och effektiva metoder för integrerat växtskydd. |
| --- | --- |

1.6

För att betydande framsteg ska kunna uppnås måste EU och medlemsstaterna snabbt utbyta kunskap och koncentrera forskningen på hållbara jordbruksmetoder och effektiva metoder för integrerat växtskydd.

| 1.7 | EESK efterlyser lämplig utbildning för jordbrukare om miljöåtgärder genom nationella och regionala jordbruksrådgivningssystem, som omfattar användning av bekämpningsmedel med låg risk som inte skadar pollinatörer samt integrerat växtskydd. Det behövs också utbildningsprogram som syftar till att öka kunskapen om pollinatörernas ekologi, identifiering av dem och återställande av deras livsmiljöer. |
| --- | --- |

1.7

EESK efterlyser lämplig utbildning för jordbrukare om miljöåtgärder genom nationella och regionala jordbruksrådgivningssystem, som omfattar användning av bekämpningsmedel med låg risk som inte skadar pollinatörer samt integrerat växtskydd. Det behövs också utbildningsprogram som syftar till att öka kunskapen om pollinatörernas ekologi, identifiering av dem och återställande av deras livsmiljöer.

| 1.8 | Kommittén efterlyser en EU-studie som syftar till att tillhandahålla korrekta data om effekterna av elektromagnetisk strålning från telekommunikationsmaster på vilda pollinatörer i deras naturliga livsmiljöer och om nödvändiga politiska åtgärder för att säkerställa ett effektivt skydd av pollinatörer. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén efterlyser en EU-studie som syftar till att tillhandahålla korrekta data om effekterna av elektromagnetisk strålning från telekommunikationsmaster på vilda pollinatörer i deras naturliga livsmiljöer och om nödvändiga politiska åtgärder för att säkerställa ett effektivt skydd av pollinatörer.

| 1.9 | EESK betonar behovet av att skapa ett mått på ljusföroreningar i hela EU, med hjälp av satellitdata, för att utvärdera och observera de regionala och lokala effekterna på pollinatörer. |
| --- | --- |

1.9

EESK betonar behovet av att skapa ett mått på ljusföroreningar i hela EU, med hjälp av satellitdata, för att utvärdera och observera de regionala och lokala effekterna på pollinatörer.

| 1.10 | Kommittén välkomnar kommissionens begäran om stöd från Regionkommittén för genomförandet av initiativet om pollinatörer, men är besviken över att EESK inte nämns alls i de båda initiativen, särskilt när det gäller dess förmåga att främja denna strategi bland olika kategorier av berörda parter, bland annat genom att öka medvetenheten hos de nationella arbetsmarknadsparterna, det civila samhällets organisationer och medborgarna. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén välkomnar kommissionens begäran om stöd från Regionkommittén för genomförandet av initiativet om pollinatörer, men är besviken över att EESK inte nämns alls i de båda initiativen, särskilt när det gäller dess förmåga att främja denna strategi bland olika kategorier av berörda parter, bland annat genom att öka medvetenheten hos de nationella arbetsmarknadsparterna, det civila samhällets organisationer och medborgarna.

| 1.11 | Kommittén framhåller behovet av lämplig finansiering för att uppfylla de förväntningar som anges i kommissionens meddelande och säkerställa samstämmighet mellan de olika politiska åtgärder och instrument som påverkar bevarandet av vilda pollinatörer. Finansiering måste också ges för att bättre informera den breda allmänheten om minskningen av antalet pollinatörer och konsekvenserna för våra liv samt om hur kommande generationer kommer att påverkas om inget görs. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén framhåller behovet av lämplig finansiering för att uppfylla de förväntningar som anges i kommissionens meddelande och säkerställa samstämmighet mellan de olika politiska åtgärder och instrument som påverkar bevarandet av vilda pollinatörer. Finansiering måste också ges för att bättre informera den breda allmänheten om minskningen av antalet pollinatörer och konsekvenserna för våra liv samt om hur kommande generationer kommer att påverkas om inget görs.

| 1.12 | Det är avgörande att kraftfulla åtgärder vidtas för att skydda vilda pollinatörer under riskbedömningsprocessen och användningsfasen för bekämpningsmedel. EESK efterlyser större insyn i användningen av bekämpningsmedel inom EU och i tredjeländer. |
| --- | --- |

1.12

Det är avgörande att kraftfulla åtgärder vidtas för att skydda vilda pollinatörer under riskbedömningsprocessen och användningsfasen för bekämpningsmedel. EESK efterlyser större insyn i användningen av bekämpningsmedel inom EU och i tredjeländer.

| 1.13 | Den effektivaste lösningen är att nå en världsomspännande överenskommelse om att minska användningen av syntetiska bekämpningsmedel i syfte att säkerställa ett universellt åtagande och rättvis konkurrens. Även om detta verkar vara en svår uppgift krävs det en heltäckande strategi, och ytterligare ansträngningar måste göras i internationella förhandlingar. Detta inbegriper en seriös diskussion om förbud mot export av bekämpningsmedel vars användning redan är förbjuden i EU. |
| --- | --- |

1.13

Den effektivaste lösningen är att nå en världsomspännande överenskommelse om att minska användningen av syntetiska bekämpningsmedel i syfte att säkerställa ett universellt åtagande och rättvis konkurrens. Även om detta verkar vara en svår uppgift krävs det en heltäckande strategi, och ytterligare ansträngningar måste göras i internationella förhandlingar. Detta inbegriper en seriös diskussion om förbud mot export av bekämpningsmedel vars användning redan är förbjuden i EU.

2.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 2.1 | Att de väsentliga fördelarna med pollinatörer och de ekosystemtjänster som de tillhandahåller erkänns är avgörande för att flera av FN:s mål för hållbar utveckling ska kunna uppnås. Pollinatörer är ett avgörande mått för att fastställa miljöns hälsa och ger oumbärliga ekonomiska, sociala och kulturella fördelar. |
| --- | --- |

2.1

Att de väsentliga fördelarna med pollinatörer och de ekosystemtjänster som de tillhandahåller erkänns är avgörande för att flera av FN:s mål för hållbar utveckling ska kunna uppnås. Pollinatörer är ett avgörande mått för att fastställa miljöns hälsa och ger oumbärliga ekonomiska, sociala och kulturella fördelar.

| 2.2 | Kommissionen har utarbetat en översyn av EU:s initiativ om pollinatörer, som syftar till att bemöta tendensen till att antalet vilda pollinatörer minskar i EU. EESK stöder det ambitiösa meddelandet, men konstaterat att det fem år efter det ursprungliga initiativet har gjorts få framsteg, särskilt när det gäller att få tillgång till alla nödvändiga data som faktiskt skulle driva de politiska åtgärderna framåt. |
| --- | --- |

2.2

Kommissionen har utarbetat en översyn av EU:s initiativ om pollinatörer, som syftar till att bemöta tendensen till att antalet vilda pollinatörer minskar i EU. EESK stöder det ambitiösa meddelandet, men konstaterat att det fem år efter det ursprungliga initiativet har gjorts få framsteg, särskilt när det gäller att få tillgång till alla nödvändiga data som faktiskt skulle driva de politiska åtgärderna framåt.

| 2.3 | Pollinatörer är inte bara en mycket viktig del av fungerande ekosystem, utan också grunden för livet på vår planet. Man känner till tusentals olika vilda pollinerande arter, varav bin är de mest kända. Olika faktorer påverkar minskningen av antalet vilda pollinatörer, och EESK betonar vikten av att tillämpa försiktighetsprincipen för att skydda dem. |
| --- | --- |

2.3

Pollinatörer är inte bara en mycket viktig del av fungerande ekosystem, utan också grunden för livet på vår planet. Man känner till tusentals olika vilda pollinerande arter, varav bin är de mest kända. Olika faktorer påverkar minskningen av antalet vilda pollinatörer, och EESK betonar vikten av att tillämpa försiktighetsprincipen för att skydda dem.

| 2.4 | EESK uppskattar de ambitiösa planer som presenteras i detta meddelande, men konstaterar att det handlar om en lång förteckning över framtida projekt som kommer att behöva tillräckliga tidsramar. På grund av tidspressen skulle EESK ha förväntat sig tydliga kortsiktiga åtgärder och insatser som bygger på de lärdomar som hittills dragits, på grundval av rapporten om det ursprungliga initiativet om pollinatörer (2). Kommittén framhåller behovet av sektorsövergripande – och samtidigt omedelbara – åtgärder i alla medlemsstater, och välkomnar införandet av ett EU-system för övervakning och styrning beträffande pollinatörer (EU-PoMS). |
| --- | --- |

2.4

EESK uppskattar de ambitiösa planer som presenteras i detta meddelande, men konstaterar att det handlar om en lång förteckning över framtida projekt som kommer att behöva tillräckliga tidsramar. På grund av tidspressen skulle EESK ha förväntat sig tydliga kortsiktiga åtgärder och insatser som bygger på de lärdomar som hittills dragits, på grundval av rapporten om det ursprungliga initiativet om pollinatörer (2

| 2.5 | EESK uppmanar medlemsstaterna att snabbt komma överens om och engagera sig i de åtgärder som måste vidtas på kort, medellång och lång sikt, och förväntar sig ett snabbt godkännande av det aktuella meddelandet. |
| --- | --- |

2.5

EESK uppmanar medlemsstaterna att snabbt komma överens om och engagera sig i de åtgärder som måste vidtas på kort, medellång och lång sikt, och förväntar sig ett snabbt godkännande av det aktuella meddelandet.

2.6   Faktorer som påverkar minskningen av antalet pollinatörer

Faktorer som påverkar minskningen av antalet pollinatörer

| 2.6.1 | Det finns många faktorer som påverkar förekomsten av pollinatörer i naturen. (3) Till de viktigaste hör miljön, avsaknaden av växelbruk och jordbrukarnas fokus på att maximera produktionen, men även stads- och landsbygdsinvånarnas beteende. Minskningen av antalet pollinatörer kan också tillskrivas andra faktorer såsom otillräckliga livsmedelskällor, angrepp av invasiva arter av insekter och växter, rovdjur, hanteringen av bekämpningsmedel i landsbygds- och stadsområden, biodlarnas metoder för hantering av kupor och, framför allt, patogena infektioner, inbegripet virus, samt klimatförändringsfaktorer. |
| --- | --- |

2.6.1

Det finns många faktorer som påverkar förekomsten av pollinatörer i naturen. (3

| 2.6.2 | Kommittén konstaterar att det finns ett tydligt samband mellan minskningen av antalet pollinatörer och förbrukningen av bekämpningsmedel per hektar jordbruksmark och livsmedelsproduktionen i medlemsstaterna. (4) Medlemsstaternas nödgodkännanden av användning av bekämpningsmedel är ett exempel på de praktiska problemen med hur man ska hantera växtskydd effektivt och säkerställa produktionens kvalitet och kvantitet. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet konstaterade att det fanns alternativ för endast ungefär en tredjedel av nödundantagen beträffande användningen av dessa neonikotinoider. EESK erinrar om EU-domstolens dom av den 19 januari 2023 i mål C-162/21, enligt vilken medlemsstaterna inte får bevilja ytterligare nödgodkännanden för produkter som innehåller neonikotinoider. |
| --- | --- |

2.6.2

Kommittén konstaterar att det finns ett tydligt samband mellan minskningen av antalet pollinatörer och förbrukningen av bekämpningsmedel per hektar jordbruksmark och livsmedelsproduktionen i medlemsstaterna. (4

3.   PRIORITERING I: Att förbättra kunskapen om minskningen av pollinatörer samt dess orsaker och följder

PRIORITERING I: Att förbättra kunskapen om minskningen av pollinatörer samt dess orsaker och följder

| 3.1 | EESK anser att det finns ett akut behov av att öka den administrativa kapaciteten i medlemsstaterna och samarbetet mellan offentliga myndigheter och privata aktörer, däribland forskningsinstitut och forskare, utan att jordbrukssektorn lämnas utanför. |
| --- | --- |

3.1

EESK anser att det finns ett akut behov av att öka den administrativa kapaciteten i medlemsstaterna och samarbetet mellan offentliga myndigheter och privata aktörer, däribland forskningsinstitut och forskare, utan att jordbrukssektorn lämnas utanför.

| 3.2 | Utbyte av kunskap och expertis samt gemensamma insatser av olika berörda parter är avgörande för att kostnadseffektiva åtgärder ska kunna utformas och synergier utnyttjas. En sådan heltäckande strategi förutsätter ett effektivt samarbete mellan beslutsfattare, berörda parter och den breda allmänheten. |
| --- | --- |

3.2

Utbyte av kunskap och expertis samt gemensamma insatser av olika berörda parter är avgörande för att kostnadseffektiva åtgärder ska kunna utformas och synergier utnyttjas. En sådan heltäckande strategi förutsätter ett effektivt samarbete mellan beslutsfattare, berörda parter och den breda allmänheten.

| 3.3 | EESK noterar att det utöver minskningen av populationerna av pollinatörer också råder brist på mänskliga experter på området. Nationella insatser för att säkerställa datainsamling måste samordnas på EU-nivå, inbegripet inhämtning och analys av data, inom en EU-plattform för pollinatörer som underlättar öppen tillgång till data. En sådan plattform gör att enskilda personer kan bidra till en kollektiv insats genom att skapa en datagemenskap med öppen källkod och en databas med verifierade algoritmer och modeller. |
| --- | --- |

3.3

EESK noterar att det utöver minskningen av populationerna av pollinatörer också råder brist på mänskliga experter på området. Nationella insatser för att säkerställa datainsamling måste samordnas på EU-nivå, inbegripet inhämtning och analys av data, inom en EU-plattform för pollinatörer som underlättar öppen tillgång till data. En sådan plattform gör att enskilda personer kan bidra till en kollektiv insats genom att skapa en datagemenskap med öppen källkod och en databas med verifierade algoritmer och modeller.

| 3.4 | Kommittén efterlyser konkret och betydande finansiering av forskning, utveckling och innovation för att samla in all nödvändig vetenskaplig information och genomföra lämpliga initiativ för att vända minskningen av antalet pollinatörer. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén efterlyser konkret och betydande finansiering av forskning, utveckling och innovation för att samla in all nödvändig vetenskaplig information och genomföra lämpliga initiativ för att vända minskningen av antalet pollinatörer.

| 3.5 | EESK uppskattar att kommissionen, efter antagandet av det ursprungliga initiativet, inkluderade ett särskilt ämne om pollinatörer i arbetsprogrammet för 2018–2020 för Horisont 2020. Ytterligare finansiering för forskning om pollinatörer måste anslås inom ramen för Horisont Europa-programmet, inbegripet men inte begränsat till forskning om orsakerna till minskningen och för att övervaka pollinerande arter och dessas populationer inom EU, även i stadsområden. |
| --- | --- |

3.5

EESK uppskattar att kommissionen, efter antagandet av det ursprungliga initiativet, inkluderade ett särskilt ämne om pollinatörer i arbetsprogrammet för 2018–2020 för Horisont 2020. Ytterligare finansiering för forskning om pollinatörer måste anslås inom ramen för Horisont Europa-programmet, inbegripet men inte begränsat till forskning om orsakerna till minskningen och för att övervaka pollinerande arter och dessas populationer inom EU, även i stadsområden.

4.   PRIORITERING II: Att förbättra bevarandet av pollinatörer och hantera orsakerna till minskningen av dem

PRIORITERING II: Att förbättra bevarandet av pollinatörer och hantera orsakerna till minskningen av dem

| 4.1 | Kommittén är medveten om vikten av tillgängliga data om pollinatörer för att man ska kunna fortsätta att fastställa strategier för bevarande av pollinatörer, och förväntar sig specifika och kvantifierbara mål på EU- och medlemsstatsnivå för att återställa populationer av och livsmiljöer för pollinatörer i EU. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén är medveten om vikten av tillgängliga data om pollinatörer för att man ska kunna fortsätta att fastställa strategier för bevarande av pollinatörer, och förväntar sig specifika och kvantifierbara mål på EU- och medlemsstatsnivå för att återställa populationer av och livsmiljöer för pollinatörer i EU.

| 4.2 | EESK menar att en avgörande inledande åtgärd är att kartlägga nuvarande och möjliga livsmiljöer och nätverk för pollinatörer i städer, och stöder kommissionens initiativ att uppmuntra städer att genomföra vägledningen för pollinatörvänliga städer (5). EESK förespråkar dessutom ett program och en vision för pollinatörvänliga städer, som förbättrar markanvändningsförvaltningen i syfte att främja mångfalden av pollinatörer och bevara naturområden i stadsområden och stadsnära områden. Kommittén har redan förespråkat att ”[m]arken måste förvaltas med omsorg i alla medlemsstater för att säkerställa att det råder balans mellan konkurrenskraft och hållbarhet, och tillräckliga finansieringsmöjligheter måste tillhandahållas” (6). |
| --- | --- |

4.2

EESK menar att en avgörande inledande åtgärd är att kartlägga nuvarande och möjliga livsmiljöer och nätverk för pollinatörer i städer, och stöder kommissionens initiativ att uppmuntra städer att genomföra vägledningen för pollinatörvänliga städer (5

6

| 4.3 | För att stabilisera antalet och mängden pollinatörer på landsbygden är det mycket viktigt att man skapar lämpliga förutsättningar genom förvaltningen av jordbruksmark. EESK betonar att mer hållbara livsmedelssystem inte kommer att kunna uppnås utan en offentlig politik som ger tillräckligt ekonomiskt stöd till jordbrukarna. Finansieringen från den gemensamma jordbrukspolitiken är inte den enda möjligheten att hantera stödet. |
| --- | --- |

4.3

För att stabilisera antalet och mängden pollinatörer på landsbygden är det mycket viktigt att man skapar lämpliga förutsättningar genom förvaltningen av jordbruksmark. EESK betonar att mer hållbara livsmedelssystem inte kommer att kunna uppnås utan en offentlig politik som ger tillräckligt ekonomiskt stöd till jordbrukarna. Finansieringen från den gemensamma jordbrukspolitiken är inte den enda möjligheten att hantera stödet.

| 4.4 | Alla åtgärder som bidrar till att stabilisera spridningen av pollinatörer måste bedömas på ett realistiskt sätt. Potentiellt motstridiga åtgärder måste uteslutas och lämpliga åtgärder främjas systematiskt. EESK anser att det saknas en tydlig styrning av genomförandet av de föreslagna åtgärderna, och att det kommer att uppstå stora skillnader mellan de olika medlemsstaternas insatser. |
| --- | --- |

4.4

Alla åtgärder som bidrar till att stabilisera spridningen av pollinatörer måste bedömas på ett realistiskt sätt. Potentiellt motstridiga åtgärder måste uteslutas och lämpliga åtgärder främjas systematiskt. EESK anser att det saknas en tydlig styrning av genomförandet av de föreslagna åtgärderna, och att det kommer att uppstå stora skillnader mellan de olika medlemsstaternas insatser.

| 4.5 | Den stora variationen i fråga om användning av bekämpningsmedel per hektar jordbruksmark mellan medlemsstaterna leder till skillnader i fråga om inte bara naturskydd utan även produktion. EU och medlemsstaterna bör snabbt öka spridningen av kunskap och inrikta forskningsinsatserna på agroekologi, hållbar användning av bekämpningsmedel och god praxis för integrerat växtskydd. |
| --- | --- |

4.5

Den stora variationen i fråga om användning av bekämpningsmedel per hektar jordbruksmark mellan medlemsstaterna leder till skillnader i fråga om inte bara naturskydd utan även produktion. EU och medlemsstaterna bör snabbt öka spridningen av kunskap och inrikta forskningsinsatserna på agroekologi, hållbar användning av bekämpningsmedel och god praxis för integrerat växtskydd.

| 4.6 | EESK rekommenderar att man inför ett öppet kontrollsystem för att tillämpa samma gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i importerade livsmedel som dem som fastställts för livsmedel som produceras i unionen. Kommittén har redan uppmanat kommissionen att snabbt införa ömsesidighet i fråga om normer för att begränsa snedvridningen av konkurrensen för de europeiska jordbrukarna. (7) Konsumenterna bör skyddas och kvalitetsprodukter bör erbjudas till rimliga priser. |
| --- | --- |

4.6

EESK rekommenderar att man inför ett öppet kontrollsystem för att tillämpa samma gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i importerade livsmedel som dem som fastställts för livsmedel som produceras i unionen. Kommittén har redan uppmanat kommissionen att snabbt införa ömsesidighet i fråga om normer för att begränsa snedvridningen av konkurrensen för de europeiska jordbrukarna. (7

| 4.7 | EESK efterlyser lämplig utbildning för jordbrukare om miljöåtgärder genom nationella och regionala jordbruksrådgivningssystem, som omfattar användning av bekämpningsmedel med låg risk och integrerat växtskydd. |
| --- | --- |

4.7

EESK efterlyser lämplig utbildning för jordbrukare om miljöåtgärder genom nationella och regionala jordbruksrådgivningssystem, som omfattar användning av bekämpningsmedel med låg risk och integrerat växtskydd.

| 4.8 | Indikatorer för populationsstatus för pollinatörer måste tas fram senast 2024 så att indikatorerna kan bedömas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett viktigt steg är att göra en omfattande utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens effekter när det gäller att förebygga minskningen av antalet pollinatörer och att uppmuntra metoder för att vända denna minskning. Medlemsstaterna bör främja att medel för tekniskt stöd som tillhandahålls inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken inriktas på pollinatörer, samtidigt som ytterligare medel används för att skydda konsumenterna och miljön. |
| --- | --- |

4.8

Indikatorer för populationsstatus för pollinatörer måste tas fram senast 2024 så att indikatorerna kan bedömas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett viktigt steg är att göra en omfattande utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens effekter när det gäller att förebygga minskningen av antalet pollinatörer och att uppmuntra metoder för att vända denna minskning. Medlemsstaterna bör främja att medel för tekniskt stöd som tillhandahålls inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken inriktas på pollinatörer, samtidigt som ytterligare medel används för att skydda konsumenterna och miljön.

| 4.9 | Blomsterremsor är en bra reservoar för olika pollinerande arter och kommer utan tvekan att bidra till skyddet av pollinatörer. Dessa remsor kan dock utgöra en risk för bin och andra pollinatörer om de sås nära grundvatten och bekämpningsmedlen i fråga fortfarande finns kvar i marken. I detta syfte skulle det behövas medel för forskning om och utveckling av en tydlig metod för blomsterremsor. |
| --- | --- |

4.9

Blomsterremsor är en bra reservoar för olika pollinerande arter och kommer utan tvekan att bidra till skyddet av pollinatörer. Dessa remsor kan dock utgöra en risk för bin och andra pollinatörer om de sås nära grundvatten och bekämpningsmedlen i fråga fortfarande finns kvar i marken. I detta syfte skulle det behövas medel för forskning om och utveckling av en tydlig metod för blomsterremsor.

| 4.10 | Enligt vissa vetenskapliga studier (8) kan elektromagnetisk strålning från telekommunikationsmaster påverka populationen av vilda pollinatörer i deras naturliga livsmiljöer. Dessutom fastställde kommissionens vetenskapliga kommitté för hälso- och miljörisker och nya risker (Scheer) 2018 att risken för att elektromagnetisk strålning (särskilt den som är kopplad till 5G) har en negativ inverkan på miljön är den högsta möjliga. (9) Ytterligare bedömningar som gjorts av Eklipse-programmet samt oberoende forskare har bekräftat att elektromagnetiska fält sannolikt kan skada insektspopulationer. (10) Kommittén efterlyser en EU-studie som ger korrekta data om denna fråga och om nödvändiga politiska åtgärder för att säkerställa ett effektivt skydd av pollinatörer. |
| --- | --- |

4.10

Enligt vissa vetenskapliga studier (8

9

10

| 4.11 | EESK anser att det är nödvändigt att utveckla ett EU-omfattande ljusföroreningsmått baserat på satellitdata för att bedöma och övervaka regionala och lokala effekter på pollinatörer. |
| --- | --- |

4.11

EESK anser att det är nödvändigt att utveckla ett EU-omfattande ljusföroreningsmått baserat på satellitdata för att bedöma och övervaka regionala och lokala effekter på pollinatörer.

| 4.12 | De medel som tillhandahålls genom EU:s sammanhållningspolitik kan användas för att investera i skydd och återställande av natur och biologisk mångfald, begränsning av klimatförändringarna och säkerställande av hållbar stadsutveckling, såsom genomförande av naturbaserad grön infrastruktur för pollinatörer. EESK uppskattar kommissionens rekommendation 11.2 i detta avseende. |
| --- | --- |

4.12

De medel som tillhandahålls genom EU:s sammanhållningspolitik kan användas för att investera i skydd och återställande av natur och biologisk mångfald, begränsning av klimatförändringarna och säkerställande av hållbar stadsutveckling, såsom genomförande av naturbaserad grön infrastruktur för pollinatörer. EESK uppskattar kommissionens rekommendation 11.2 i detta avseende.

5.   PRIORITERING III: Att öka medvetenheten, engagera samhället i stort och främja samarbete

PRIORITERING III: Att öka medvetenheten, engagera samhället i stort och främja samarbete

| 5.1 | EESK välkomnar kommissionens begäran om stöd från Regionkommittén för genomförandet av initiativet om pollinatörer bland lokala och regionala myndigheter. Kommittén är dock besviken över att EESK inte nämns alls i detta initiativ (11) eller i det ursprungliga initiativet (12), särskilt när det gäller dess roll som det europeiska civila samhällets röst. Kommittén anser att EESK bör ges särskilda uppgifter att främja denna strategi bland olika kategorier av berörda parter, bland annat genom att öka medvetenheten hos nationella arbetsmarknadsparter och organisationer i det civila samhället samt medborgarna. |
| --- | --- |

5.1

EESK välkomnar kommissionens begäran om stöd från Regionkommittén för genomförandet av initiativet om pollinatörer bland lokala och regionala myndigheter. Kommittén är dock besviken över att EESK inte nämns alls i detta initiativ (11

12

| 5.2 | Särskilda kommunikationsverktyg bör användas för att öka medborgarnas medvetenhet om minskningen av antalet pollinatörer och dess inverkan på våra liv – samt konsekvenserna om inget görs (inklusive de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna för kommande generationer) – och för att främja informationskampanjer i offentliga medier i alla medlemsstater. Finansiering måste tillhandahållas för att bättre informera den breda allmänheten, bland annat genom sociala medier och korta tv-reklaminslag på bästa sändningstid. |
| --- | --- |

5.2

Särskilda kommunikationsverktyg bör användas för att öka medborgarnas medvetenhet om minskningen av antalet pollinatörer och dess inverkan på våra liv – samt konsekvenserna om inget görs (inklusive de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna för kommande generationer) – och för att främja informationskampanjer i offentliga medier i alla medlemsstater. Finansiering måste tillhandahållas för att bättre informera den breda allmänheten, bland annat genom sociala medier och korta tv-reklaminslag på bästa sändningstid.

| 5.3 | EESK erkänner den viktiga roll som spelas av Coalition of the Willing on Pollinators (13), en EU-ledd plattform som består av nationer som åtagit sig att utbyta kunskap och bästa praxis, bedriva forskning om bevarande av pollinatörer samt erbjuda ömsesidigt bistånd och samarbete. |
| --- | --- |

5.3

EESK erkänner den viktiga roll som spelas av Coalition of the Willing on Pollinators (13

| 5.4 | EESK efterlyser utbildningsprogram som syftar till att öka kunskapen om pollinatörernas ekologi, identifiering av dem och återställande av deras livsmiljöer för jordbruksrådgivare, jordbrukare, skogsbrukare, markförvaltare och landskapsplanerare. |
| --- | --- |

5.4

EESK efterlyser utbildningsprogram som syftar till att öka kunskapen om pollinatörernas ekologi, identifiering av dem och återställande av deras livsmiljöer för jordbruksrådgivare, jordbrukare, skogsbrukare, markförvaltare och landskapsplanerare.

6.   Avslutande anmärkningar

Avslutande anmärkningar

| 6.1 | Kommissionen har utarbetat en prioriteringslista med 42 åtgärder med tydliga fastställda datum. För de föreslagna åtgärderna är det lämpligt att fastställa en detaljerad tidsplan för förberedelser och efterföljande testning. En tidsplan som fastställs på detta sätt kommer att vara både lättare att kontrollera och lättare att uppnå för alla deltagare. |
| --- | --- |

6.1

Kommissionen har utarbetat en prioriteringslista med 42 åtgärder med tydliga fastställda datum. För de föreslagna åtgärderna är det lämpligt att fastställa en detaljerad tidsplan för förberedelser och efterföljande testning. En tidsplan som fastställs på detta sätt kommer att vara både lättare att kontrollera och lättare att uppnå för alla deltagare.

| 6.2 | EESK anser att ett effektivt samarbete och en lämplig resursfördelning kommer att vara avgörande för att säkerställa samstämmighet mellan de olika politiska åtgärder och instrument som påverkar bevarandet av vilda pollinatörer. Kommittén betonar vikten av att matcha medlen för att uppfylla förväntningarna i kommissionens meddelande. |
| --- | --- |

6.2

EESK anser att ett effektivt samarbete och en lämplig resursfördelning kommer att vara avgörande för att säkerställa samstämmighet mellan de olika politiska åtgärder och instrument som påverkar bevarandet av vilda pollinatörer. Kommittén betonar vikten av att matcha medlen för att uppfylla förväntningarna i kommissionens meddelande.

| 6.3 | Det krävs förbättrade skyddsåtgärder för att skydda vilda pollinatörer under både riskbedömningsprocessen och användningsfasen för bekämpningsmedel. Om man inte antar en djärv strategi för att ta itu med användningen av bekämpningsmedel äventyras framtiden för bin och andra pollinatörer, hela vårt ekosystem och EU-invånarnas livsmedelsförsörjning. Det krävs större öppenhet när det gäller den faktiska användningen av bekämpningsmedel inom EU. |
| --- | --- |

6.3

Det krävs förbättrade skyddsåtgärder för att skydda vilda pollinatörer under både riskbedömningsprocessen och användningsfasen för bekämpningsmedel. Om man inte antar en djärv strategi för att ta itu med användningen av bekämpningsmedel äventyras framtiden för bin och andra pollinatörer, hela vårt ekosystem och EU-invånarnas livsmedelsförsörjning. Det krävs större öppenhet när det gäller den faktiska användningen av bekämpningsmedel inom EU.

| 6.4 | Kommittén anser att den effektivaste strategin och den idealiska lösningen är att nå en världsomspännande överenskommelse om att minska användningen av syntetiska bekämpningsmedel i syfte att säkerställa ett universellt åtagande och rättvis ekonomisk konkurrens. Även om det verkar vara en högoddsare krävs det en heltäckande strategi, och ansträngningarna i internationella förhandlingar måste intensifieras. Detta inbegriper en seriös diskussion om förbud mot export till tredjeländer av bekämpningsmedel vars användning redan är förbjuden i EU. |
| --- | --- |

6.4

Kommittén anser att den effektivaste strategin och den idealiska lösningen är att nå en världsomspännande överenskommelse om att minska användningen av syntetiska bekämpningsmedel i syfte att säkerställa ett universellt åtagande och rättvis ekonomisk konkurrens. Även om det verkar vara en högoddsare krävs det en heltäckande strategi, och ansträngningarna i internationella förhandlingar måste intensifieras. Detta inbegriper en seriös diskussion om förbud mot export till tredjeländer av bekämpningsmedel vars användning redan är förbjuden i EU.

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2023) 35 final.

1

(2)  COM(2021) 261 final.

2

(3)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiskt medborgarinitiativ – Rädda bin och bönder (yttrande på eget initiativ) (EUT C 100, 16.3.2023, s. 45).

3

(4)  Eurostat, ”Agri-environmental indicator – consumption of pesticides”.

4

(5)  Europeiska kommissionen, ”A guide for pollinator-friendly cities”.

5

(6)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) 2018/841 vad gäller omfattning, förenkling av regler för efterlevnadskontroll, fastställande av medlemsstaternas mål för 2030 och åtaganden för att kollektivt uppnå klimatneutralitet 2035 i sektorn för markanvändning, skogsbruk och jordbruk, och (EU) 2018/1999 vad gäller förbättrad övervakning, rapportering, uppföljning av framsteg och översyn [COM(2021) 554 final] (EUT C 152, 6.4.2022, s. 192).

6

(7)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om hållbar användning av växtskyddsmedel och om ändring av förordning (EU) 2021/2115 (COM(2022) 305 final – 2022/0196 (COD)) (EUT C 100, 16.3.2023, s. 137).

7

(8)  
  ”Electromagnetic radiation of mobile telecommunication antennas affects the abundance and composition of wild pollinators”.

8

(9)  Scheer, ”Statement on emerging health and environmental issues (2018)”.

9

(10)  
  ”Risk to pollinators from anthropogenic electro-magnetic radiation (EMR)”.

10

(11)  COM(2023) 35 final.

11

(12)  COM(2018) 395 final.

12

(13)  Coalition of the Willing on Pollinators, ”Promote Pollinators”.

13

---

| 29.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 349/179 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 349/179

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

a) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En industriplan i den gröna given för nettonollåldern

(COM(2023) 62 final)

b) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en åtgärdsram för att stärka Europas ekosystem för tillverkning av nettonollteknikprodukter (rättsakt om nettonollindustrin)

(COM(2023) 161 final – 2023/0081 (COD))

(2023/C 349/27)

| Föredragande: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Föredragande:

Sandra PARTHIE

Sandra PARTHIE

| Remiss | a) | Europeiska kommissionen, 27.3.2023 |
| --- | --- | --- |

Remiss

a)

Europeiska kommissionen, 27.3.2023

| b) | Europaparlamentet, 8.5.2023 |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentet, 8.5.2023

| b) | Rådet, 11.5.2023 |
| --- | --- |

b)

Rådet, 11.5.2023

Rättslig grund

| a) | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

a)

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| b) | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

b)

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

29.6.2023

Antagande vid plenarsessionen

13.7.2023

Plenarsession nr

580

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

193/3/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska unionen (EU) måste förbli ett område för industriell verksamhet. Unionen måste vara bestämd beträffande sin ställning som global aktör och fastställa de politiska verktyg, åtgärder och instrument som den behöver för att bli snabbare, mer innovativ och återigen attraktiv för investerare, samtidigt som den upprätthåller sina sociala och miljömässiga värden, såsom en fungerande social dialog och sociala välfärdssystem, respekt för rättsstatsprincipen och stabila institutioner. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska unionen (EU) måste förbli ett område för industriell verksamhet. Unionen måste vara bestämd beträffande sin ställning som global aktör och fastställa de politiska verktyg, åtgärder och instrument som den behöver för att bli snabbare, mer innovativ och återigen attraktiv för investerare, samtidigt som den upprätthåller sina sociala och miljömässiga värden, såsom en fungerande social dialog och sociala välfärdssystem, respekt för rättsstatsprincipen och stabila institutioner.

| 1.2 | Den globala ekonomiska situationen har förändrats för EU, med det multilaterala regelbaserade systemet på tillbakagång och protektionismen på uppgång. Konkurrensen om internationella investeringar har blivit starkare, inte minst på grund av den amerikanska lagen om inflationsminskning (IRA), men också på grund av hårdare konkurrens om råvaror, energiprisutvecklingen och förändringar i de globala leveranskedjornas struktur. EU måste därför ompröva sina politiska prioriteringar i syfte att förbättra sin strukturella och hållbara konkurrenskraft. Med tanke på behovet av att stärka EU-företagens konkurrenskraft måste en konkurrenskraftskontroll integreras i EU:s beslutsprocesser för att säkerställa en balans mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna i beslutsprocesserna för lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

1.2

Den globala ekonomiska situationen har förändrats för EU, med det multilaterala regelbaserade systemet på tillbakagång och protektionismen på uppgång. Konkurrensen om internationella investeringar har blivit starkare, inte minst på grund av den amerikanska lagen om inflationsminskning (IRA), men också på grund av hårdare konkurrens om råvaror, energiprisutvecklingen och förändringar i de globala leveranskedjornas struktur. EU måste därför ompröva sina politiska prioriteringar i syfte att förbättra sin strukturella och hållbara konkurrenskraft. Med tanke på behovet av att stärka EU-företagens konkurrenskraft måste en konkurrenskraftskontroll integreras i EU:s beslutsprocesser för att säkerställa en balans mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna i beslutsprocesserna för lagstiftningsförslag.

| 1.3 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är övertygad om att det inte kommer att vara möjligt för vare sig den gröna given, det digitala decenniet eller industri-, rymd- eller fordonssektorn att lyckas i framtiden utan en stark industriell bas. Det kommer inte heller att vara möjligt utan säkra och hållbara källor till kritiska råvaror. Som en prioritering efterlyser EESK en revision för att fastställa hur EU kan kontrollera och förbättra sina värdekedjor och undvika alltför stora beroenden. |
| --- | --- |

1.3

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är övertygad om att det inte kommer att vara möjligt för vare sig den gröna given, det digitala decenniet eller industri-, rymd- eller fordonssektorn att lyckas i framtiden utan en stark industriell bas. Det kommer inte heller att vara möjligt utan säkra och hållbara källor till kritiska råvaror. Som en prioritering efterlyser EESK en revision för att fastställa hur EU kan kontrollera och förbättra sina värdekedjor och undvika alltför stora beroenden.

| 1.4 | EESK understryker att vi inte kan uppnå klimatmålen för 2050 utan att bygga upp en konkurrenskraftig cirkulär ekonomi. EU bör därför hitta sätt att bli mer resurs- och materialeffektivt genom att på bred front vidta åtgärder för efterfrågestyrning för att minska efterfrågan: ekodesign och cirkularitet, energieffektivitet, förstärkt produkthållbarhet och stöd till riktade innovativa metoder och tekniker. |
| --- | --- |

1.4

EESK understryker att vi inte kan uppnå klimatmålen för 2050 utan att bygga upp en konkurrenskraftig cirkulär ekonomi. EU bör därför hitta sätt att bli mer resurs- och materialeffektivt genom att på bred front vidta åtgärder för efterfrågestyrning för att minska efterfrågan: ekodesign och cirkularitet, energieffektivitet, förstärkt produkthållbarhet och stöd till riktade innovativa metoder och tekniker.

| 1.5 | Att trygga existensen och utvecklingen av en diversifierad industrisektor, med ett brett spektrum av sektorer och tillverkare och ”industriella ekosystem”, inbegripet små och medelstora företag och aktörer inom den sociala ekonomin, bör ligga till grund för EU:s industripolitik. Det är viktigt att undvika att alltför snävt fokusera på att främja vissa teknikformer och på att välja ut påstådda ”vinnare” genom lagstiftningsåtgärder. I stället behövs en heltäckande politik för innovations- och forskningsstöd. |
| --- | --- |

1.5

Att trygga existensen och utvecklingen av en diversifierad industrisektor, med ett brett spektrum av sektorer och tillverkare och ”industriella ekosystem”, inbegripet små och medelstora företag och aktörer inom den sociala ekonomin, bör ligga till grund för EU:s industripolitik. Det är viktigt att undvika att alltför snävt fokusera på att främja vissa teknikformer och på att välja ut påstådda ”vinnare” genom lagstiftningsåtgärder. I stället behövs en heltäckande politik för innovations- och forskningsstöd.

| 1.6 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s industriplan bidrar till att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet med skäliga arbetsvillkor och god lön samt främjar demokrati på arbetsplatsen, kollektivförhandlingar och respekt för kollektivavtal. |
| --- | --- |

1.6

EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s industriplan bidrar till att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet med skäliga arbetsvillkor och god lön samt främjar demokrati på arbetsplatsen, kollektivförhandlingar och respekt för kollektivavtal.

| 1.7 | Offentlig upphandling och beslut om hur offentliga medel ska anslås är viktiga verktyg för att styra industripolitiken. Man måste se till att EU-medlemsstaternas respektive beslut, inbegripet statligt stöd och subventioner, inte snedvrider den inre marknaden eller hotar den ekonomiska konvergensen och den sociala sammanhållningen i EU, utan i stället är inriktade på regional utveckling. EESK kritiserar att detta inte beaktas tillräckligt i kommissionens aktuella förslag om industriplanen i den gröna given och rättsakten om nettonollindustrin. |
| --- | --- |

1.7

Offentlig upphandling och beslut om hur offentliga medel ska anslås är viktiga verktyg för att styra industripolitiken. Man måste se till att EU-medlemsstaternas respektive beslut, inbegripet statligt stöd och subventioner, inte snedvrider den inre marknaden eller hotar den ekonomiska konvergensen och den sociala sammanhållningen i EU, utan i stället är inriktade på regional utveckling. EESK kritiserar att detta inte beaktas tillräckligt i kommissionens aktuella förslag om industriplanen i den gröna given och rättsakten om nettonollindustrin.

2.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 2.1 | EU måste förbli ett område för industriell verksamhet. EESK efterlyser ett regelverk som lockar till sig och möjliggör industriproduktion samt ökar denna i EU på ett hållbart och socialt ansvarsfullt sätt. Denna efterlysning gäller inte bara ny teknik utan även tillverkningsindustrin, som är en nyckelfaktor för de europeiska ekonomiernas och leveranskedjornas resiliens m.m. |
| --- | --- |

2.1

EU måste förbli ett område för industriell verksamhet. EESK efterlyser ett regelverk som lockar till sig och möjliggör industriproduktion samt ökar denna i EU på ett hållbart och socialt ansvarsfullt sätt. Denna efterlysning gäller inte bara ny teknik utan även tillverkningsindustrin, som är en nyckelfaktor för de europeiska ekonomiernas och leveranskedjornas resiliens m.m.

| 2.2 | Bruttonationalprodukten (BNP) visar på den försämrade europeiska konkurrenskraften: BNP per invånare i EU uppgick på 2000-talet till omkring 70 % av motsvarande värde i Förenta staterna men uppgår för närvarande till knappt 66 %. År 1999 gjordes bara 5 % av världens bruttoinvesteringar i Kina. År 2020 var det 29 % – mer än någon annanstans. I Förenta staterna och EU minskade andelen betydligt under samma period – i Förenta staterna från 29 % till 20 % och i EU från 23 % till bara 15 %. EU kan förändra detta: Om den inre marknaden fullbordades skulle det kunna tillföra över 700 miljarder euro i ekonomiskt utfall under tio år, och en gemensam digital ekonomi skulle kunna bidra med ytterligare 178 miljarder euro. Då skulle EU också kunna fortsätta att framgångsrikt fastställa och främja europeiska standarder globalt. |
| --- | --- |

2.2

Bruttonationalprodukten (BNP) visar på den försämrade europeiska konkurrenskraften: BNP per invånare i EU uppgick på 2000-talet till omkring 70 % av motsvarande värde i Förenta staterna men uppgår för närvarande till knappt 66 %. År 1999 gjordes bara 5 % av världens bruttoinvesteringar i Kina. År 2020 var det 29 % – mer än någon annanstans. I Förenta staterna och EU minskade andelen betydligt under samma period – i Förenta staterna från 29 % till 20 % och i EU från 23 % till bara 15 %. EU kan förändra detta: Om den inre marknaden fullbordades skulle det kunna tillföra över 700 miljarder euro i ekonomiskt utfall under tio år, och en gemensam digital ekonomi skulle kunna bidra med ytterligare 178 miljarder euro. Då skulle EU också kunna fortsätta att framgångsrikt fastställa och främja europeiska standarder globalt.

| 2.3 | EU lider mer än sina globala konkurrenter av extremt höga energipriser och inflation, samtidigt som andra globala ekonomier subventionerar och gynnar sin egen industri. Detta medför en risk för avindustrialisering i EU. För att klara av dessa problem, och andra utmaningar nu och i framtiden, måste EU-ekonomins strukturella och hållbara konkurrenskraft och resiliens stärkas. En grundläggande förutsättning för Europas industriella konkurrenskraft är överkomliga energipriser och en trygg energiförsörjning. |
| --- | --- |

2.3

EU lider mer än sina globala konkurrenter av extremt höga energipriser och inflation, samtidigt som andra globala ekonomier subventionerar och gynnar sin egen industri. Detta medför en risk för avindustrialisering i EU. För att klara av dessa problem, och andra utmaningar nu och i framtiden, måste EU-ekonomins strukturella och hållbara konkurrenskraft och resiliens stärkas. En grundläggande förutsättning för Europas industriella konkurrenskraft är överkomliga energipriser och en trygg energiförsörjning.

| 2.4 | Den globala ekonomiska situationen har förändrats dramatiskt under de senaste åren. EU kan inte längre förlita sig på ett fungerande multilateralt regelbaserat system för ekonomi och handel, utan ställs inför allt större snedvridningar av den globala marknaden på grund av åtgärder såsom den amerikanska lagen om inflationsminskning, som syftar till att stödja amerikanska industriaktörer genom skattekrediter, generöst ekonomiskt stöd och krav på lokalt innehåll till nackdel för icke-amerikanska ekonomiska aktörer, eller de protektionistiska kinesiska subventionssystemen, som har funnits sedan länge och som också gynnar nationella aktörer och följer en nationalistisk ekonomisk agenda. Unionen måste reagera kraftfullt och fastställa de politiska verktyg, åtgärder och instrument som den behöver för att bli snabbare, mer innovativ och återigen attraktiv för investerare, samtidigt som den upprätthåller sina sociala och miljömässiga värden. |
| --- | --- |

2.4

Den globala ekonomiska situationen har förändrats dramatiskt under de senaste åren. EU kan inte längre förlita sig på ett fungerande multilateralt regelbaserat system för ekonomi och handel, utan ställs inför allt större snedvridningar av den globala marknaden på grund av åtgärder såsom den amerikanska lagen om inflationsminskning, som syftar till att stödja amerikanska industriaktörer genom skattekrediter, generöst ekonomiskt stöd och krav på lokalt innehåll till nackdel för icke-amerikanska ekonomiska aktörer, eller de protektionistiska kinesiska subventionssystemen, som har funnits sedan länge och som också gynnar nationella aktörer och följer en nationalistisk ekonomisk agenda. Unionen måste reagera kraftfullt och fastställa de politiska verktyg, åtgärder och instrument som den behöver för att bli snabbare, mer innovativ och återigen attraktiv för investerare, samtidigt som den upprätthåller sina sociala och miljömässiga värden.

| 2.5 | Mot denna bakgrund välkomnar EESK kommissionens förslag om en industriplan i den gröna given och en rättsakt om nettonollindustrin, som ger vägledning och förutsägbarhet för industriaktörer i EU och utgör ett åtagande att stärka Europas tillverkare och relaterade ekosystem. De insatser som görs i samband med omställningen till en ekonomi utan fossila bränslen senast 2050 utgör en andra industriell revolution och måste förstås som en sådan, med nödvändiga politiska, ekonomiska och samhälleliga åtaganden. |
| --- | --- |

2.5

Mot denna bakgrund välkomnar EESK kommissionens förslag om en industriplan i den gröna given och en rättsakt om nettonollindustrin, som ger vägledning och förutsägbarhet för industriaktörer i EU och utgör ett åtagande att stärka Europas tillverkare och relaterade ekosystem. De insatser som görs i samband med omställningen till en ekonomi utan fossila bränslen senast 2050 utgör en andra industriell revolution och måste förstås som en sådan, med nödvändiga politiska, ekonomiska och samhälleliga åtaganden.

| 2.6 | EESK stöder i synnerhet de tydliga budskapen i båda dokumenten om behovet av omfattande investeringar i omställningen till en hållbar ekonomi och ett hållbart samhälle. Syftet med en grön industripolitik bör också vara att uppnå sociala välfärdsvinster. Vi välkomnar det fokus som i rättsakten om nettonollindustrin läggs på de brister i fråga om kompetens och mänskliga resurser som för närvarande bromsar omställningen. Hur de fastställda målen ska uppnås och vilka konkreta åtgärder som kommer att vidtas tas dock inte upp. |
| --- | --- |

2.6

EESK stöder i synnerhet de tydliga budskapen i båda dokumenten om behovet av omfattande investeringar i omställningen till en hållbar ekonomi och ett hållbart samhälle. Syftet med en grön industripolitik bör också vara att uppnå sociala välfärdsvinster. Vi välkomnar det fokus som i rättsakten om nettonollindustrin läggs på de brister i fråga om kompetens och mänskliga resurser som för närvarande bromsar omställningen. Hur de fastställda målen ska uppnås och vilka konkreta åtgärder som kommer att vidtas tas dock inte upp.

| 2.7 | EESK uppmanar därför kommissionen att vara mer specifik när det gäller vilka konkreta åtgärder den avser att vidta för att förbättra lokaliseringsfaktorerna och de europeiska ekonomiernas konkurrenskraft samt särskilja EU från dess systemrivaler. Dessa åtgärder bör inriktas på att förbättra konnektiviteten på den inre marknaden för alla medlemsstater, bland annat genom att man utvecklar och uppgraderar infrastruktur och sammanlänkningar för transport och energi, inbegripet nät. |
| --- | --- |

2.7

EESK uppmanar därför kommissionen att vara mer specifik när det gäller vilka konkreta åtgärder den avser att vidta för att förbättra lokaliseringsfaktorerna och de europeiska ekonomiernas konkurrenskraft samt särskilja EU från dess systemrivaler. Dessa åtgärder bör inriktas på att förbättra konnektiviteten på den inre marknaden för alla medlemsstater, bland annat genom att man utvecklar och uppgraderar infrastruktur och sammanlänkningar för transport och energi, inbegripet nät.

| 2.8 | EESK påpekar att både arbetsgivare, arbetstagare och medborgare har det svårt, med en energiförsörjningschock, en arbetskraftsutbudschock, leveranskedjechocker och inflation. Detta skapar en betydande kumulativ börda för alla. Syftet med EU:s industriplan i den gröna given och rättsakt om nettonollindustrin bör därför vara att minska och inte öka dessa bördor. |
| --- | --- |

2.8

EESK påpekar att både arbetsgivare, arbetstagare och medborgare har det svårt, med en energiförsörjningschock, en arbetskraftsutbudschock, leveranskedjechocker och inflation. Detta skapar en betydande kumulativ börda för alla. Syftet med EU:s industriplan i den gröna given och rättsakt om nettonollindustrin bör därför vara att minska och inte öka dessa bördor.

| 2.9 | EESK ser också en roll för konsumenterna när det gäller att påskynda omställningen till nettonoll senast 2050. Deras val för eller emot produkter och deras stöd och tolerans – eller avsaknad av stöd och tolerans – för tillverknings- och produktionsförhållandena i EU, men även i tredjeländer, är en viktig faktor för att åstadkomma förändring. EESK stöder deras egenmakt (1) och understryker behovet av medvetna beslut från konsumenternas sida. |
| --- | --- |

2.9

EESK ser också en roll för konsumenterna när det gäller att påskynda omställningen till nettonoll senast 2050. Deras val för eller emot produkter och deras stöd och tolerans – eller avsaknad av stöd och tolerans – för tillverknings- och produktionsförhållandena i EU, men även i tredjeländer, är en viktig faktor för att åstadkomma förändring. EESK stöder deras egenmakt (1

3.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

3.1   Regelverket

Regelverket

| 3.1.1 | EU:s politiska beslutsfattande bör bygga på innovation, spetskompetens och högkompetenta och kvalificerade människor, och inriktas på att minska byråkratin och sänka kostnaderna när så är möjligt. Som en av EU:s hörnstenar ger rättsstatsprincipen säkerhet och stabilitet i företagsklimatet och måste respekteras under alla omständigheter. En strukturerad social dialog på trepartsbasis mellan regeringar, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer är nödvändig för att säkerställa stabilitet, social godtagbarhet och ekonomisk resiliens. |
| --- | --- |

3.1.1

EU:s politiska beslutsfattande bör bygga på innovation, spetskompetens och högkompetenta och kvalificerade människor, och inriktas på att minska byråkratin och sänka kostnaderna när så är möjligt. Som en av EU:s hörnstenar ger rättsstatsprincipen säkerhet och stabilitet i företagsklimatet och måste respekteras under alla omständigheter. En strukturerad social dialog på trepartsbasis mellan regeringar, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer är nödvändig för att säkerställa stabilitet, social godtagbarhet och ekonomisk resiliens.

| 3.1.2 | I rättsakten om nettonollindustrin föreslås en rad åtgärder för att förbättra de villkor som möjliggör nettonolltekniktillverkning, inbegripet ett förenklat regelverk med t.ex. snabbare tillståndsförfaranden och gemensamma kontaktpunkter inom förvaltningen. Det är av avgörande betydelse att dessa snabbare tillståndsförfaranden tillämpas i hela värdekedjan för projekt för nettonollteknik, utan att det påverkar de sociala och miljömässiga mål som fastställs i förordningen. EESK ställer sig bakom denna strategi, men uppmanar lagstiftarna att inte begränsa dessa förbättringar till nettonollteknik, utan att göra dem till standard för alla ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

3.1.2

I rättsakten om nettonollindustrin föreslås en rad åtgärder för att förbättra de villkor som möjliggör nettonolltekniktillverkning, inbegripet ett förenklat regelverk med t.ex. snabbare tillståndsförfaranden och gemensamma kontaktpunkter inom förvaltningen. Det är av avgörande betydelse att dessa snabbare tillståndsförfaranden tillämpas i hela värdekedjan för projekt för nettonollteknik, utan att det påverkar de sociala och miljömässiga mål som fastställs i förordningen. EESK ställer sig bakom denna strategi, men uppmanar lagstiftarna att inte begränsa dessa förbättringar till nettonollteknik, utan att göra dem till standard för alla ekonomiska sektorer.

| 3.1.3 | EESK påpekar att omvandlingen av den europeiska industrin i slutändan går långt utöver tillverkning av ren teknik, eftersom Europa hyser en betydande energiintensiv tung och primär industri där fossila bränslen måste fasas och som inte omfattas av industriplanen i den gröna given. En samstämmig industristrategi för EU består i inkluderande ekonomisk tillväxt som gör att alla medlemsstater och regioner deltar i och drar nytta av den gröna industriella omställningen. Därför är det mycket viktigt att man i industriplanen i den gröna given undviker en fragmentering av den inre marknaden och strävar efter sammanhållning mellan medlemsstater och regioner. |
| --- | --- |

3.1.3

EESK påpekar att omvandlingen av den europeiska industrin i slutändan går långt utöver tillverkning av ren teknik, eftersom Europa hyser en betydande energiintensiv tung och primär industri där fossila bränslen måste fasas och som inte omfattas av industriplanen i den gröna given. En samstämmig industristrategi för EU består i inkluderande ekonomisk tillväxt som gör att alla medlemsstater och regioner deltar i och drar nytta av den gröna industriella omställningen. Därför är det mycket viktigt att man i industriplanen i den gröna given undviker en fragmentering av den inre marknaden och strävar efter sammanhållning mellan medlemsstater och regioner.

| 3.1.4 | Kommittén är övertygad om att det är möjligt att utarbeta en grön förenklingsagenda som förbättrar tillståndsförfarandena för gröna projekt samtidigt som miljölagstiftningen följs. Att öka de lokala och nationella myndigheternas sakkunskap, kapacitet och kompetens är ett nödvändigt steg, vid sidan av digitalisering och förenkling av godkännandeförfarandena. Effektiviteten i tillståndsförfarandena måste förbättras genom lämplig planering och genom att de berörda förvaltningsnivåernas kapacitet ökas, inte minst genom mer och utbildad personal. Med tanke på behovet av att stärka EU-företagens konkurrenskraft måste en konkurrenskraftskontroll integreras i EU:s beslutsprocesser för att säkerställa en balans mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna i beslutsprocesserna för lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

3.1.4

Kommittén är övertygad om att det är möjligt att utarbeta en grön förenklingsagenda som förbättrar tillståndsförfarandena för gröna projekt samtidigt som miljölagstiftningen följs. Att öka de lokala och nationella myndigheternas sakkunskap, kapacitet och kompetens är ett nödvändigt steg, vid sidan av digitalisering och förenkling av godkännandeförfarandena. Effektiviteten i tillståndsförfarandena måste förbättras genom lämplig planering och genom att de berörda förvaltningsnivåernas kapacitet ökas, inte minst genom mer och utbildad personal. Med tanke på behovet av att stärka EU-företagens konkurrenskraft måste en konkurrenskraftskontroll integreras i EU:s beslutsprocesser för att säkerställa en balans mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna i beslutsprocesserna för lagstiftningsförslag.

| 3.1.5 | EESK betonar att lagstiftningen måste kompletteras med andra verktyg, såsom subventioner, för att undvika minskad BNP och välfärd. Rapporteringskraven, särskilt i EU:s gröna, digitala och ekonomiska lagstiftning, bör rationaliseras och om möjligt harmoniseras i syfte att undvika en uppsjö av regler, regelkaos och fragmentering av den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.1.5

EESK betonar att lagstiftningen måste kompletteras med andra verktyg, såsom subventioner, för att undvika minskad BNP och välfärd. Rapporteringskraven, särskilt i EU:s gröna, digitala och ekonomiska lagstiftning, bör rationaliseras och om möjligt harmoniseras i syfte att undvika en uppsjö av regler, regelkaos och fragmentering av den inre marknaden.

3.2   Tillgång till och underlättande av investeringar

Tillgång till och underlättande av investeringar

| 3.2.1 | De ekonomiska aktörerna i EU möter hård global konkurrens. För att förbättra konkurrenskraften är tiden av avgörande betydelse. EESK understryker därför att beslut om ekonomiskt stöd och tillgång till finansiering måste fattas snabbare, bland annat inom ramen för EU:s olika stödprogram såsom REPowerEU, InvestEU och andra system. Långdragna och utdragna förfaranden – en ogenomtränglig finansieringsdjungel – kommer att avleda investerare från Europa och motverkar insatserna för att locka investeringar. |
| --- | --- |

3.2.1

De ekonomiska aktörerna i EU möter hård global konkurrens. För att förbättra konkurrenskraften är tiden av avgörande betydelse. EESK understryker därför att beslut om ekonomiskt stöd och tillgång till finansiering måste fattas snabbare, bland annat inom ramen för EU:s olika stödprogram såsom REPowerEU, InvestEU och andra system. Långdragna och utdragna förfaranden – en ogenomtränglig finansieringsdjungel – kommer att avleda investerare från Europa och motverkar insatserna för att locka investeringar.

| 3.2.2 | EESK betonar därför att finansieringsstödet måste vara praktiskt genomförbart, snabbt och mer lättillgängligt för både driftskostnader och kapitalutgifter, för företag av alla storlekar, inklusive små och medelstora företag. Kommittén efterlyser en utvärdering av befintliga instrument i syfte att kartlägga och förstärka de mest framgångsrika. EESK anser att man i industriplanen i den gröna given måste fastställa när och var offentliga medel är avgörande för att på grundval av tydliga villkor stödja viktiga industriers omställning, och omvänt var privat finansiering kan fylla luckan, förutsatt att lämpliga rättsliga incitament införs. |
| --- | --- |

3.2.2

EESK betonar därför att finansieringsstödet måste vara praktiskt genomförbart, snabbt och mer lättillgängligt för både driftskostnader och kapitalutgifter, för företag av alla storlekar, inklusive små och medelstora företag. Kommittén efterlyser en utvärdering av befintliga instrument i syfte att kartlägga och förstärka de mest framgångsrika. EESK anser att man i industriplanen i den gröna given måste fastställa när och var offentliga medel är avgörande för att på grundval av tydliga villkor stödja viktiga industriers omställning, och omvänt var privat finansiering kan fylla luckan, förutsatt att lämpliga rättsliga incitament införs.

| 3.2.3 | EESK vill varna för att skillnaderna mellan EU:s ekonomier sannolikt kommer att öka om man bara lättar på reglerna för statligt stöd utan att tillhandahålla ytterligare finansieringsmekanismer på EU-nivå, eftersom vissa EU-länder kanske inte har det finanspolitiska utrymmet för att investera i den gröna omställningen. Att ändra ändamålen för lån inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och REPowerEU till rena industrisektorer kan endast få genomslag om detta kompletteras med betydande bidragsfinansiering för insatser som inte nödvändigtvis kommer att ge avkastning på investeringarna, till exempel utveckling av offentlig infrastruktur, bidrag till hushåll som inte har tillräckliga medel för renovering och småskaliga investeringar i förnybar energi samt utbildning och omskolning. |
| --- | --- |

3.2.3

EESK vill varna för att skillnaderna mellan EU:s ekonomier sannolikt kommer att öka om man bara lättar på reglerna för statligt stöd utan att tillhandahålla ytterligare finansieringsmekanismer på EU-nivå, eftersom vissa EU-länder kanske inte har det finanspolitiska utrymmet för att investera i den gröna omställningen. Att ändra ändamålen för lån inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och REPowerEU till rena industrisektorer kan endast få genomslag om detta kompletteras med betydande bidragsfinansiering för insatser som inte nödvändigtvis kommer att ge avkastning på investeringarna, till exempel utveckling av offentlig infrastruktur, bidrag till hushåll som inte har tillräckliga medel för renovering och småskaliga investeringar i förnybar energi samt utbildning och omskolning.

| 3.2.4 | EESK föreslår att man i industriplanen i den gröna given också ska fokusera på att utveckla miljöanpassad offentlig upphandling, eftersom detta gör att offentliga myndigheter köper gröna produkter. Medel inom ramen för industriplanen i den gröna given, inklusive uppdaterade nationella återhämtnings- och resiliensplaner, skulle kunna täcka kostnader i samband med miljöanpassad offentlig upphandling till dess att det blir ett allmänt krav i EU-lagstiftningen. Det offentliga stödet bör omfattas av villkor som syftar till att förbättra miljöskyddet, hjälpa företagen att erbjuda arbetstillfällen av hög kvalitet, främja tillgången till utbildning och skapa lärlingsutbildningar av hög kvalitet. Dessutom är det viktigt att göra offentliga upphandlingar mer tillgängliga för små och medelstora företag. I detta syfte uppmanar EESK kommissionen att inrätta en användarvänlig databas. |
| --- | --- |

3.2.4

EESK föreslår att man i industriplanen i den gröna given också ska fokusera på att utveckla miljöanpassad offentlig upphandling, eftersom detta gör att offentliga myndigheter köper gröna produkter. Medel inom ramen för industriplanen i den gröna given, inklusive uppdaterade nationella återhämtnings- och resiliensplaner, skulle kunna täcka kostnader i samband med miljöanpassad offentlig upphandling till dess att det blir ett allmänt krav i EU-lagstiftningen. Det offentliga stödet bör omfattas av villkor som syftar till att förbättra miljöskyddet, hjälpa företagen att erbjuda arbetstillfällen av hög kvalitet, främja tillgången till utbildning och skapa lärlingsutbildningar av hög kvalitet. Dessutom är det viktigt att göra offentliga upphandlingar mer tillgängliga för små och medelstora företag. I detta syfte uppmanar EESK kommissionen att inrätta en användarvänlig databas.

| 3.2.5 | Genom att ta itu med marknadsmisslyckanden och sektorer med otillräcklig privat finansiering bör ny gemensam EU-finansiering ge ändamålsenligt stöd till olika segment av industrin för ren teknik, särskilt små och medelstora företag. Finansieringen bör undvika snedvridning av den inre marknaden och bidra till att förbättra den ekonomiska sammanhållningen i EU. I detta sammanhang understryker EESK att tillfälliga undantag från reglerna för statligt stöd bör förbli tillfälliga och även vara riktade. Finansieringen bör också inriktas på omskolning, utbildning och en rättvis omställning för arbetstagare för att säkerställa en framtidssäkrad kompetensbas. |
| --- | --- |

3.2.5

Genom att ta itu med marknadsmisslyckanden och sektorer med otillräcklig privat finansiering bör ny gemensam EU-finansiering ge ändamålsenligt stöd till olika segment av industrin för ren teknik, särskilt små och medelstora företag. Finansieringen bör undvika snedvridning av den inre marknaden och bidra till att förbättra den ekonomiska sammanhållningen i EU. I detta sammanhang understryker EESK att tillfälliga undantag från reglerna för statligt stöd bör förbli tillfälliga och även vara riktade. Finansieringen bör också inriktas på omskolning, utbildning och en rättvis omställning för arbetstagare för att säkerställa en framtidssäkrad kompetensbas.

| 3.2.6 | Kommittén är medveten om att det är svårt att generera ytterligare finansiering på EU-nivå. På medellång sikt bör en seriös debatt inledas om nya egna medel för EU, och fonden för europeisk suveränitet, oberoende av förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. På kort sikt bör den finansiering som finns tillgänglig genom EU:s innovationsfond för utsläppshandelssystemet tidigareläggas och inriktas på banbrytande teknik inom sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar. |
| --- | --- |

3.2.6

Kommittén är medveten om att det är svårt att generera ytterligare finansiering på EU-nivå. På medellång sikt bör en seriös debatt inledas om nya egna medel för EU, och fonden för europeisk suveränitet, oberoende av förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. På kort sikt bör den finansiering som finns tillgänglig genom EU:s innovationsfond för utsläppshandelssystemet tidigareläggas och inriktas på banbrytande teknik inom sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar.

3.3   Marknader och leveranskedjor

Marknader och leveranskedjor

| 3.3.1 | År 2021 offentliggjorde kommissionen en förteckning över ”industriella ekosystem” inom ramen för sin industristrategi. Syftet är att få en bättre förståelse av både kopplingarna och luckorna i Europas ekonomiska strukturer och leveranskedjor. Mot denna bakgrund uppmanar EESK kommissionen att erkänna det ömsesidiga beroendet mellan värdekedjorna och den roll som kemikalier, råvaror och i synnerhet primära industrier och processer spelar i omställningen till en cirkulär nettonollekonomi. Inriktningen på nettonollteknik får inte leda till att nya luckor skapas i de europeiska leveranskedjorna på grund av bristande fokus på andra, t.ex. energiintensiva, sektorers behov. Om man inte tar itu med deras farhågor, såsom höga energipriser, riskerar EU att förlora viktiga, kanske till och med strategiska, delar av de industriella ekosystemen. |
| --- | --- |

3.3.1

År 2021 offentliggjorde kommissionen en förteckning över ”industriella ekosystem” inom ramen för sin industristrategi. Syftet är att få en bättre förståelse av både kopplingarna och luckorna i Europas ekonomiska strukturer och leveranskedjor. Mot denna bakgrund uppmanar EESK kommissionen att erkänna det ömsesidiga beroendet mellan värdekedjorna och den roll som kemikalier, råvaror och i synnerhet primära industrier och processer spelar i omställningen till en cirkulär nettonollekonomi. Inriktningen på nettonollteknik får inte leda till att nya luckor skapas i de europeiska leveranskedjorna på grund av bristande fokus på andra, t.ex. energiintensiva, sektorers behov. Om man inte tar itu med deras farhågor, såsom höga energipriser, riskerar EU att förlora viktiga, kanske till och med strategiska, delar av de industriella ekosystemen.

| 3.3.2 | EESK vill också understryka behovet av tillgång till energi och råvaror till konkurrenskraftiga priser. En sådan politik bör stödjas av handelsavtal och global räckvidd beträffande råvaror. Samtidigt konstaterar EESK att en global kapplöpning om råvaruresurser inte är hållbar. Därför bör EU hitta sätt att bli mer resurs- och materialeffektivt genom att på bred front vidta åtgärder för efterfrågestyrning för att minska efterfrågan: ekodesign och cirkularitet, energieffektivitet, förstärkt produkthållbarhet och stöd till riktade innovativa metoder och tekniker. Som en prioritering efterlyser EESK en revision för att fastställa hur EU kan kontrollera och förbättra sina värdekedjor och undvika alltför stora beroenden. |
| --- | --- |

3.3.2

EESK vill också understryka behovet av tillgång till energi och råvaror till konkurrenskraftiga priser. En sådan politik bör stödjas av handelsavtal och global räckvidd beträffande råvaror. Samtidigt konstaterar EESK att en global kapplöpning om råvaruresurser inte är hållbar. Därför bör EU hitta sätt att bli mer resurs- och materialeffektivt genom att på bred front vidta åtgärder för efterfrågestyrning för att minska efterfrågan: ekodesign och cirkularitet, energieffektivitet, förstärkt produkthållbarhet och stöd till riktade innovativa metoder och tekniker. Som en prioritering efterlyser EESK en revision för att fastställa hur EU kan kontrollera och förbättra sina värdekedjor och undvika alltför stora beroenden.

| 3.3.3 | EESK betonar behovet av att bygga starkare handelsförbindelser med tredjeländer och främja arbetet med frihandelsavtal, som också främjar våra värden, samtidigt som man fortsätter att utveckla och använda handelspolitiska skyddsinstrument, såsom antidumpningsinstrument, instrument mot tvång och granskning av utländska investeringar. |
| --- | --- |

3.3.3

EESK betonar behovet av att bygga starkare handelsförbindelser med tredjeländer och främja arbetet med frihandelsavtal, som också främjar våra värden, samtidigt som man fortsätter att utveckla och använda handelspolitiska skyddsinstrument, såsom antidumpningsinstrument, instrument mot tvång och granskning av utländska investeringar.

| 3.3.4 | Tillgång till energi och råvaror till konkurrenskraftiga priser är avgörande för att industriproduktion och tillhörande verksamhet ska stanna i EU. När unionen utvecklar sin konkurrenskraft, sin resiliens och sitt globala inflytande bör den förlita sig på den öppna marknadsekonomin och öppna samhällen som sina grundläggande tillgångar, och rikta om sina insatser mot det som är väsentligt för att skapa välstånd och välbefinnande. |
| --- | --- |

3.3.4

Tillgång till energi och råvaror till konkurrenskraftiga priser är avgörande för att industriproduktion och tillhörande verksamhet ska stanna i EU. När unionen utvecklar sin konkurrenskraft, sin resiliens och sitt globala inflytande bör den förlita sig på den öppna marknadsekonomin och öppna samhällen som sina grundläggande tillgångar, och rikta om sina insatser mot det som är väsentligt för att skapa välstånd och välbefinnande.

3.4   Förbättrad kompetens för att skapa arbetstillfällen av god kvalitet inom nettonollteknik

Förbättrad kompetens för att skapa arbetstillfällen av god kvalitet inom nettonollteknik

| 3.4.1 | EESK stöder principerna om ändamålsenliga system för livslångt lärande och bättre prognoser för framtida kompetensbehov. Mot denna bakgrund efterlyser vi ett strukturellt deltagande av arbetsmarknadens parter i de planerade nettonollakademierna. EESK anser dessutom att ett förbättrat regelverk för gemensamt erkännande av kvalifikationer inte bör begränsas till arbetstillfällen med anknytning till nettonollteknik, utan omfatta alla sektorer och färdigheter. EESK påpekar att man bör stödja den europeiska industrin genom att investera i och stödja dess arbetstagare, bland annat genom att skydda sysselsättningen och hjälpa dem som omfattas av system för korttidsarbete. |
| --- | --- |

3.4.1

EESK stöder principerna om ändamålsenliga system för livslångt lärande och bättre prognoser för framtida kompetensbehov. Mot denna bakgrund efterlyser vi ett strukturellt deltagande av arbetsmarknadens parter i de planerade nettonollakademierna. EESK anser dessutom att ett förbättrat regelverk för gemensamt erkännande av kvalifikationer inte bör begränsas till arbetstillfällen med anknytning till nettonollteknik, utan omfatta alla sektorer och färdigheter. EESK påpekar att man bör stödja den europeiska industrin genom att investera i och stödja dess arbetstagare, bland annat genom att skydda sysselsättningen och hjälpa dem som omfattas av system för korttidsarbete.

| 3.4.2 | Kommittén är övertygad om att kompetenshöjning och utbildning kommer att behövas för att stödja omställningen. I allmänhet utgör de risksektorer som är kopplade till höga utsläpp ett litet hot, men i vissa europeiska regioner kan effekterna på kort sikt bli förödande. Enbart investeringar i kompetensutveckling, tillgång till omskolning och utbildning samt främjande av ekonomisk diversifiering i riktning mot grönare verksamheter kommer att göra omställningen hanterbar, genom att göra det möjligt att hantera de nuvarande strama marknaderna och förbättra omfördelningen på arbetsmarknaden. Omstruktureringsbehoven kan förutses och hanteras bättre genom att alla berörda parter involveras i ett tidigt skede, inbegripet företrädare för organiserade arbetstagare (2). EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s industriplan bidrar till att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet med rättvisa arbetsvillkor och god lön samt främjar kollektivförhandlingar och respekt för kollektivavtal. |
| --- | --- |

3.4.2

Kommittén är övertygad om att kompetenshöjning och utbildning kommer att behövas för att stödja omställningen. I allmänhet utgör de risksektorer som är kopplade till höga utsläpp ett litet hot, men i vissa europeiska regioner kan effekterna på kort sikt bli förödande. Enbart investeringar i kompetensutveckling, tillgång till omskolning och utbildning samt främjande av ekonomisk diversifiering i riktning mot grönare verksamheter kommer att göra omställningen hanterbar, genom att göra det möjligt att hantera de nuvarande strama marknaderna och förbättra omfördelningen på arbetsmarknaden. Omstruktureringsbehoven kan förutses och hanteras bättre genom att alla berörda parter involveras i ett tidigt skede, inbegripet företrädare för organiserade arbetstagare (2

| 3.4.3 | När det gäller förslaget om nettonollakademier pekar EESK på befintliga, väletablerade strukturer för kvalifikationer och yrkesutbildning i EU, och betonar att det inte finns någon rättslig grund för att införa (yrkes)utbildningspolitiska bestämmelser av detta slag genom en förordning. Förslaget till förordning återspeglar inte verkligheten i företagen och i EU:s medlemsstater, vilket också framgår av att man inte planerar för kontinuerligt deltagande av arbetsmarknadens parter eller andra relevanta organisationen. EESK anser därför att utbildningsaspekterna i förslaget till förordning bör behandlas inom ramen för en rekommendation, vilket är gängse praxis på detta politikområde, men uppmanar också EU-institutionerna att åtminstone aktivt involvera arbetsmarknadens parter och nätverket av europeiska kamrar i verksamheten inom EU:s akademier för nettonollindustrin och plattformen Net-Zero Europe. |
| --- | --- |

3.4.3

När det gäller förslaget om nettonollakademier pekar EESK på befintliga, väletablerade strukturer för kvalifikationer och yrkesutbildning i EU, och betonar att det inte finns någon rättslig grund för att införa (yrkes)utbildningspolitiska bestämmelser av detta slag genom en förordning. Förslaget till förordning återspeglar inte verkligheten i företagen och i EU:s medlemsstater, vilket också framgår av att man inte planerar för kontinuerligt deltagande av arbetsmarknadens parter eller andra relevanta organisationen. EESK anser därför att utbildningsaspekterna i förslaget till förordning bör behandlas inom ramen för en rekommendation, vilket är gängse praxis på detta politikområde, men uppmanar också EU-institutionerna att åtminstone aktivt involvera arbetsmarknadens parter och nätverket av europeiska kamrar i verksamheten inom EU:s akademier för nettonollindustrin och plattformen Net-Zero Europe.

| 3.4.4 | Kommissionens beräkningar visar att det finns en betydande potential att skapa arbetstillfällen inom nettonollteknik: 180 000 arbetstagare behövs inom tillverkning av vätgasbränsleceller, 66 000 inom solcellstillverkning och 800 000 inom batteritillverkning. EESK uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att inte bara stödja ramvillkoren för den nödvändiga kompetensutvecklingen inom EU, utan att också påskynda och standardisera arbetstillstånden för kvalificerade arbetstagare från länder utanför EU. |
| --- | --- |

3.4.4

Kommissionens beräkningar visar att det finns en betydande potential att skapa arbetstillfällen inom nettonollteknik: 180 000 arbetstagare behövs inom tillverkning av vätgasbränsleceller, 66 000 inom solcellstillverkning och 800 000 inom batteritillverkning. EESK uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att inte bara stödja ramvillkoren för den nödvändiga kompetensutvecklingen inom EU, utan att också påskynda och standardisera arbetstillstånden för kvalificerade arbetstagare från länder utanför EU.

3.5   Innovation

Innovation

| 3.5.1 | Innovationskapacitet är ett annat sätt att öka produktiviteten, och det är nödvändigt för att företagen ska kunna utvecklas, anpassa sig och förnya sig. Både privata och offentliga investeringar i forskning och innovation är nödvändiga för att EU ska lyckas i framtiden. Samarbetet mellan företag, universitet och innovationsorganisationer måste underlättas, då det är ett viktigt sätt att i praktiken få fart på produktiva innovationer. Arbetstagarnas deltagande kan också bidra positivt till att förverkliga den fulla potentialen hos innovation och planerade förändringar. |
| --- | --- |

3.5.1

Innovationskapacitet är ett annat sätt att öka produktiviteten, och det är nödvändigt för att företagen ska kunna utvecklas, anpassa sig och förnya sig. Både privata och offentliga investeringar i forskning och innovation är nödvändiga för att EU ska lyckas i framtiden. Samarbetet mellan företag, universitet och innovationsorganisationer måste underlättas, då det är ett viktigt sätt att i praktiken få fart på produktiva innovationer. Arbetstagarnas deltagande kan också bidra positivt till att förverkliga den fulla potentialen hos innovation och planerade förändringar.

| 3.5.2 | För närvarande är den största delen av EU:s finansiering främst inriktad på de tidiga skedena i den tekniska utvecklingen och på nedströmsanvändarnas användning av denna teknik. Stödet till tillverkningskapacitet och uppskalning är fortfarande begränsat. EESK anser att detta måste åtgärdas. |
| --- | --- |

3.5.2

För närvarande är den största delen av EU:s finansiering främst inriktad på de tidiga skedena i den tekniska utvecklingen och på nedströmsanvändarnas användning av denna teknik. Stödet till tillverkningskapacitet och uppskalning är fortfarande begränsat. EESK anser att detta måste åtgärdas.

| 3.5.3 | EESK konstaterar att betydelsen av kritiska råvaror för EU:s industriella verksamhet inte kan överskattas. I detta avseende bör innovation i första hand inriktas på substitut, produkter och material som kan minska EU:s beroende av kritiska råvaror och råvaror som unionen inte lätt kan få tillgång till. |
| --- | --- |

3.5.3

EESK konstaterar att betydelsen av kritiska råvaror för EU:s industriella verksamhet inte kan överskattas. I detta avseende bör innovation i första hand inriktas på substitut, produkter och material som kan minska EU:s beroende av kritiska råvaror och råvaror som unionen inte lätt kan få tillgång till.

3.6   Styrning

Styrning

| 3.6.1 | I kapitel VII i förslaget till rättsakt om nettonollindustrin inrättas en struktur, plattformen Net-Zero Europe, som är avsedd som ett referensorgan där kommissionen och medlemsstaterna kan diskutera samt utbyta information och bästa praxis i frågor som rör denna förordning. EESK vill dock understryka att kommissionen inte bara bör inhämta synpunkter från experter utan främst från företrädare för nettonollindustrin och de berörda fackföreningarna. EESK välkomnar strävan efter bättre samordning och bör involveras i plattformen för att strukturellt bidra med arbetstagarnas, arbetsgivarnas och det civila samhällets synpunkter till dess arbete. |
| --- | --- |

3.6.1

I kapitel VII i förslaget till rättsakt om nettonollindustrin inrättas en struktur, plattformen Net-Zero Europe, som är avsedd som ett referensorgan där kommissionen och medlemsstaterna kan diskutera samt utbyta information och bästa praxis i frågor som rör denna förordning. EESK vill dock understryka att kommissionen inte bara bör inhämta synpunkter från experter utan främst från företrädare för nettonollindustrin och de berörda fackföreningarna. EESK välkomnar strävan efter bättre samordning och bör involveras i plattformen för att strukturellt bidra med arbetstagarnas, arbetsgivarnas och det civila samhällets synpunkter till dess arbete.

3.7   Strategisk nettonollteknik

Strategisk nettonollteknik

| 3.7.1 | EESK välkomnar strategin för prioriterade investeringar i och stöd till ren teknik. I den förteckning över teknik som stöds i förslaget till rättsakt om nettonollindustrin bortser man dock i stor utsträckning från utfasningen av fossila bränslen i energiintensiva industrier och cirkularitetsdimensionen. Vi kan inte uppnå klimatmålen för 2050 utan att bygga upp en konkurrenskraftig cirkulär ekonomi: att använda avfall, avskild koldioxid eller förnybara resurser som råvaror är alla genomförbara sätt att minska utsläppen inom alla branscher och minska EU:s beroende av råvaruimport. EESK uppmanar därför lagstiftarna att utöka förteckningen över strategisk nettonollteknik i enlighet med detta. |
| --- | --- |

3.7.1

EESK välkomnar strategin för prioriterade investeringar i och stöd till ren teknik. I den förteckning över teknik som stöds i förslaget till rättsakt om nettonollindustrin bortser man dock i stor utsträckning från utfasningen av fossila bränslen i energiintensiva industrier och cirkularitetsdimensionen. Vi kan inte uppnå klimatmålen för 2050 utan att bygga upp en konkurrenskraftig cirkulär ekonomi: att använda avfall, avskild koldioxid eller förnybara resurser som råvaror är alla genomförbara sätt att minska utsläppen inom alla branscher och minska EU:s beroende av råvaruimport. EESK uppmanar därför lagstiftarna att utöka förteckningen över strategisk nettonollteknik i enlighet med detta.

| 3.7.2 | EESK stöder fastställandet av tydliga mål för tillverkningskapaciteten i Europa, särskilt målen att täcka 10 % av utvinningen av våra strategiska mineraler, med ett starkt engagemang för fortsatt miljöskydd, att uppnå 40 % materialförädling, inbegripet ökad gruvkapacitet och därigenom skapande av verkligt mervärde, och att uppnå en återvinningsgrad på 15 % senast 2030. |
| --- | --- |

3.7.2

EESK stöder fastställandet av tydliga mål för tillverkningskapaciteten i Europa, särskilt målen att täcka 10 % av utvinningen av våra strategiska mineraler, med ett starkt engagemang för fortsatt miljöskydd, att uppnå 40 % materialförädling, inbegripet ökad gruvkapacitet och därigenom skapande av verkligt mervärde, och att uppnå en återvinningsgrad på 15 % senast 2030.

| 3.7.3 | EESK påpekar att det finns en stor risk för ökade produktionskostnader, eftersom nästan 25 % av utsläppen kommer från sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar och där fossila bränslen inte kommer att kunna fasas ut i önskad takt utan att högre produktionskostnader uppstår. Detta skulle kunna leda till en utbudschock och en oförmåga att tillgodose marknadens behov. Fram till dess att ny teknik tas i bruk är det mycket sannolikt att produktionskostnaderna kommer att öka, vilket kommer att orsaka brister och leda till högre priser som överförs till andra produkter i värdekedjan. |
| --- | --- |

3.7.3

EESK påpekar att det finns en stor risk för ökade produktionskostnader, eftersom nästan 25 % av utsläppen kommer från sektorer där det är svårt att åstadkomma minskningar och där fossila bränslen inte kommer att kunna fasas ut i önskad takt utan att högre produktionskostnader uppstår. Detta skulle kunna leda till en utbudschock och en oförmåga att tillgodose marknadens behov. Fram till dess att ny teknik tas i bruk är det mycket sannolikt att produktionskostnaderna kommer att öka, vilket kommer att orsaka brister och leda till högre priser som överförs till andra produkter i värdekedjan.

Bryssel den 13 juli 2023.

Oliver RÖPKE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2005/29/EG och 2011/83/EU vad gäller mer konsumentmakt i den gröna omställningen genom bättre skydd mot otillbörliga affärsmetoder och bättre information (COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)) (EUT C 443, 22.11.2022, s. 75).

1

(2)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Demokrati i arbetslivet (förberedande yttrande på begäran av det spanska ordförandeskapet) (EUT C 228, 29.6.2023, s. 43).

2

---