# Euroopa Liidu C 234/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.234.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 234 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide29. september 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.234.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 234

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide29. september 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 234/01 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 234/02 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 5 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 234/01

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2009/C 234/02

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

5

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 234/03 | Euro vahetuskurss | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 234/03

Euro vahetuskurss

6

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 234/04 | Konkursikutse – EACEA/19/09 – MEDIA 2007 – Toetus Euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks – Valikuline toetus 2010 | 7 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 234/05 | Teadaanne Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta | 9 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 234/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5584 – Belgacom/BICS/MTN) (
  1
  ) | 14 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2009/C 234/07 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 15 |
| 2009/C 234/08 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 18 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2009/C 234/04

Konkursikutse – EACEA/19/09 – MEDIA 2007 – Toetus Euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks – Valikuline toetus 2010

7

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 234/05

Teadaanne Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

9

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 234/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5584 – Belgacom/BICS/MTN) (
  1
  )

1

14

MUUD AKTID

Komisjon

2009/C 234/07

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

15

2009/C 234/08

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 29.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 234/1

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 234/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 5.8.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 434/08 |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Program pomocy publicznej na budowę instalacji do wytwarzania biokomponentów i biopaliw ciekłych w ramach Programu Operacyjnego Infrastruktura i Środowisko |
| Õiguslik alus | Rozporządzenie Ministra Gospodarki w sprawie udzielania pomocy publicznej na budowę instalacji do wytwarzania biokomponentów i biopaliw ciekłych; Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 277, poz. 1658 oraz z 2007 nr 140, poz 984); Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, K (2007) 6321 z dnia 7 grudnia 2007 r. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 306 miljonit PLN |
| Abi osatähtsus | 50 % |
| Kestus | kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Instytut Paliw i Energii Odnawialnej |
| ul. Jagielońska 55 |
| 03-301 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

5.8.2009

Riikliku abi viitenumber

N 434/08

Liikmesriik

Poola

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Program pomocy publicznej na budowę instalacji do wytwarzania biokomponentów i biopaliw ciekłych w ramach Programu Operacyjnego Infrastruktura i Środowisko

Õiguslik alus

Rozporządzenie Ministra Gospodarki w sprawie udzielania pomocy publicznej na budowę instalacji do wytwarzania biokomponentów i biopaliw ciekłych; Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 277, poz. 1658 oraz z 2007 nr 140, poz 984); Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, K (2007) 6321 z dnia 7 grudnia 2007 r.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 306 miljonit PLN

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

kuni 31.12.2013

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Instytut Paliw i Energii Odnawialnej

ul. Jagielońska 55

03-301 Warszawa

POLSKA/POLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 5.8.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 435/08 |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Program pomocy publicznej na budowę i przebudowę sieci dystrybucyjnej gazowej oraz prawidłowego funkcjonowania systemu dystrybucyjnego gazowego w ramach Programu Operacyjnego Infrastruktura i Środowisko |
| Õiguslik alus | Rozporządzenie Ministra Gospodarki w sprawie udzielania pomocy publicznej na inwestycje w zakresie budowy i przebudowy sieci dystrybucyjnej gazowej oraz prawidłowego funkcjonowania systemu dystrybucyjnego gazowego; Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 277, poz. 1658 oraz z 2007 nr 140, poz 984); Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, K (2007) 6321 z dnia 7 grudnia 2007 r. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 666 miljonit PLN |
| Abi osatähtsus | 50 % |
| Kestus | kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Instytut Nafty i Gazu |
| ul. Lubicz 25a |
| 31-503 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

5.8.2009

Riikliku abi viitenumber

N 435/08

Liikmesriik

Poola

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Program pomocy publicznej na budowę i przebudowę sieci dystrybucyjnej gazowej oraz prawidłowego funkcjonowania systemu dystrybucyjnego gazowego w ramach Programu Operacyjnego Infrastruktura i Środowisko

Õiguslik alus

Rozporządzenie Ministra Gospodarki w sprawie udzielania pomocy publicznej na inwestycje w zakresie budowy i przebudowy sieci dystrybucyjnej gazowej oraz prawidłowego funkcjonowania systemu dystrybucyjnego gazowego; Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 277, poz. 1658 oraz z 2007 nr 140, poz 984); Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, K (2007) 6321 z dnia 7 grudnia 2007 r.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 666 miljonit PLN

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

kuni 31.12.2013

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Instytut Nafty i Gazu

ul. Lubicz 25a

31-503 Kraków

POLSKA/POLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 5.8.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 436/08 |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Pomoc na nowe inwestycje w zakresie rozwoju przemysłu dla odnawialnych źródeł energii w ramach Programu Operacyjnego Infrastruktura i Środowisko |
| Õiguslik alus | Rozporządzenie Ministra Gospodarki w sprawie udzielania pomocy publicznej na inwestycje w zakresie budowy lub rozbudowy przedsiębiorstw produkujących maszyny i urządzenia służące do wytwarzania energii z odnawialnych źródeł energii oraz biokomponentów i biopaliw ciekłych (N 436/08); Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 277, poz. 1658 oraz z 2007 nr 140, poz 984); Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, K (2007) 6321 z dnia 7 grudnia 2007 r. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 130 miljonit PLN |
| Abi osatähtsus | 50 % |
| Kestus | kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Instytut Paliw i Energii Odnawialnej |
| ul. Jagielońska 55 |
| 03-301 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

5.8.2009

Riikliku abi viitenumber

N 436/08

Liikmesriik

Poola

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Pomoc na nowe inwestycje w zakresie rozwoju przemysłu dla odnawialnych źródeł energii w ramach Programu Operacyjnego Infrastruktura i Środowisko

Õiguslik alus

Rozporządzenie Ministra Gospodarki w sprawie udzielania pomocy publicznej na inwestycje w zakresie budowy lub rozbudowy przedsiębiorstw produkujących maszyny i urządzenia służące do wytwarzania energii z odnawialnych źródeł energii oraz biokomponentów i biopaliw ciekłych (N 436/08); Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 277, poz. 1658 oraz z 2007 nr 140, poz 984); Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, K (2007) 6321 z dnia 7 grudnia 2007 r.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 130 miljonit PLN

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

kuni 31.12.2013

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Instytut Paliw i Energii Odnawialnej

ul. Jagielońska 55

03-301 Warszawa

POLSKA/POLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 14.8.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 553/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Steuerbegünstigung für Biokraftstoffe |
| Õiguslik alus | § 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), geändert durch Artikel 1 des Gesetzes vom 18. Dezember 2006 (BGBl. I S. 3180) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Maksumäära vähendamine |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 277 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 65 % |
| Kestus | 2009–2012 |
| Majandusharud | Tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin |
| Wilhelmstraße 97 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

14.8.2009

Riikliku abi viitenumber

N 553/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Steuerbegünstigung für Biokraftstoffe

Õiguslik alus

§ 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), geändert durch Artikel 1 des Gesetzes vom 18. Dezember 2006 (BGBl. I S. 3180)

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Maksumäära vähendamine

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 277 miljonit EUR

Abi osatähtsus

65 %

Kestus

2009–2012

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin

Wilhelmstraße 97

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 26.3.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 149/09 |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Bank of Ireland |
| Õiguslik alus | The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008 |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Muud omakapitalile suunatud meetmed |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 3 500 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 26.3.2009–26.9.2009 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | The Minister, acting on behalf of the Gorvernment, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

26.3.2009

Riikliku abi viitenumber

N 149/09

Liikmesriik

Iirimaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Bank of Ireland

Õiguslik alus

The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Muud omakapitalile suunatud meetmed

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 3 500 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

26.3.2009–26.9.2009

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

The Minister, acting on behalf of the Gorvernment, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 29.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 234/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 234/5

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 234/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.7.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | NN 20/09 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Andalucía, Aragón, Asturias, Castilla y León, Castilla-La Mancha, Cataluña. |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | NN 20/09 — España — Ayudas a la industria del carbón en el período 2008-2010 en el ámbito del artículo 5, apartado 3 del Reglamento (CE) no 1407/2002 |
| Õiguslik alus | Plan Nacional de Reserva Estratégica del Carbón 2006-2012 y Nuevo Modelo de Desarrollo Integral y Sostenible de las Comarcas Mineras, de 28 marzo 2006
  Orden ITC/3666/2007, de 14 diciembre 2007 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Energiavarustuse kindluse tagamine söevarude kättesaadavuse säilitamiseks |
| Abi vorm | Abi käesolevale tootmisele otsetoetusena |
| Eelarve | 1 246 803 821 EUR |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | Abikava kehtib kuni 31. detsembrini 2010 |
| Majandusharud | Kaevandamine/kivisüsi |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Instituto para la Reestructuración de la Minería del Carbón |
| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| Po Castellana, 160 |
| 7a planta |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.7.2009

Riikliku abi viitenumber

NN 20/09

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Andalucía, Aragón, Asturias, Castilla y León, Castilla-La Mancha, Cataluña.

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

NN 20/09 — España — Ayudas a la industria del carbón en el período 2008-2010 en el ámbito del artículo 5, apartado 3 del Reglamento (CE) no 1407/2002

Õiguslik alus

Plan Nacional de Reserva Estratégica del Carbón 2006-2012 y Nuevo Modelo de Desarrollo Integral y Sostenible de las Comarcas Mineras, de 28 marzo 2006

Orden ITC/3666/2007, de 14 diciembre 2007

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Energiavarustuse kindluse tagamine söevarude kättesaadavuse säilitamiseks

Abi vorm

Abi käesolevale tootmisele otsetoetusena

Eelarve

1 246 803 821 EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

Abikava kehtib kuni 31. detsembrini 2010

Majandusharud

Kaevandamine/kivisüsi

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Instituto para la Reestructuración de la Minería del Carbón

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Po Castellana, 160

7a planta

28071 Madrid

ESPAÑA

| SEPI — Sociedad Estatal de Participaciones Industriales |
| --- |
| Velazquez, 134 |
| 28006 Madrid |
| ESPAÑA |

SEPI — Sociedad Estatal de Participaciones Industriales

Velazquez, 134

28006 Madrid

ESPAÑA

Muu teave

Kehtivad kohustused vastavalt määruse (EÜ) nr 1407/2002 artikli 9 lõikele 11, pikendatud Hispaania ametivõimude poolt

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 29.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 234/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 234/6

---

Euro vahetuskurss (1)

28. september 2009

2009/C 234/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4650 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,15 |
| DKK | Taani kroon | 7,4424 |
| GBP | Inglise nael | 0,92265 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2295 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5114 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,5275 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,252 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 269,66 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7059 |
| PLN | Poola zlott | 4,2097 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2015 |
| TRY | Türgi liir | 2,1868 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6906 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6027 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,3542 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0548 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0791 |
| KRW | Korea won | 1 752,28 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,8810 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,0023 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2898 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 255,42 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0982 |
| PHP | Filipiini peeso | 69,758 |
| RUB | Vene rubla | 44,1120 |
| THB | Tai baht | 49,195 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6264 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,8910 |
| INR | India ruupia | 69,9590 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4650

JPY

Jaapani jeen

131,15

DKK

Taani kroon

7,4424

GBP

Inglise nael

0,92265

SEK

Rootsi kroon

10,2295

CHF

Šveitsi frank

1,5114

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,5275

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,252

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

269,66

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7059

PLN

Poola zlott

4,2097

RON

Rumeenia leu

4,2015

TRY

Türgi liir

2,1868

AUD

Austraalia dollar

1,6906

CAD

Kanada dollar

1,6027

HKD

Hong Kongi dollar

11,3542

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0548

SGD

Singapuri dollar

2,0791

KRW

Korea won

1 752,28

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,8810

CNY

Hiina jüaan

10,0023

HRK

Horvaatia kuna

7,2898

IDR

Indoneesia ruupia

14 255,42

MYR

Malaisia ringit

5,0982

PHP

Filipiini peeso

69,758

RUB

Vene rubla

44,1120

THB

Tai baht

49,195

BRL

Brasiilia reaal

2,6264

MXN

Mehhiko peeso

19,8910

INR

India ruupia

69,9590

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 29.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 234/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 234/7

---

Konkursikutse – EACEA/19/09

MEDIA 2007 – Toetus Euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks – Valikuline toetus 2010

2009/C 234/04

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Selle konkursikutse teate alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris (MEDIA 2007) (1).

Üks käesoleva otsuse raames rakendatav meede on Euroopa filmide rahvusvahelise levi toetamine.

Valikulise toetuse eesmärk on julgustada ja toetada uute riigiväliste Euroopa filmide ulatuslikumat rahvusvahelist levi, eelkõige julgustades kinolevitajaid investeerima riigiväliste Euroopa filmide müügi edendamisse ja piisavasse levitamisse.

Samuti on toetuse eesmärk julgustada tootmise ja levi vaheliste sidemete arenemist, parandades riigiväliste Euroopa filmide konkurentsivõimet.

2.   Abikõlblikud taotlejad

Käesolev teade on mõeldud Euroopa ettevõtetele, kelle tegevus vastab ülalkirjeldatud eesmärkidele.

Taotlejate tegevuskoht peab olema ühes järgmistest riikidest:

| — | 27 Euroopa Liidu riiki; |
| --- | --- |

—

27 Euroopa Liidu riiki;

| — | EFTA riigid; |
| --- | --- |

—

EFTA riigid;

| — | Šveits; |
| --- | --- |

—

Šveits;

| — | Horvaatia. |
| --- | --- |

—

Horvaatia.

3.   Abikõlblikud meetmed

Abikõlblik on järgmine tegevus:

Riigiväliste mängufilmide kinolevi. Filmi on valdavas osas loonud tootja/tootjad, kes on asutatud ühes programmi MEDIA osalejariigis ning selle tootmises on märkimisväärselt osalenud programmi MEDIA osalejariikide professionaalid. Film peab olema uus mängu-, anima- või dokumentaalfilm, pikem kui 60 minutit ja filmi ei tohi levitada riigis, kus see on toodetud. Filmi autoriõigused ei tohi olla taotluse esitamise päevaks vanemad kui 4 aastat. Filmid, mille tootmiseelarve on suurem kui 15 miljonit EUR ei ole abikõlblikud.

Abikõlblikkuse periood on tavaliselt kuus kuud enne filmi võimalikult varajast väljalaskekuupäeva (nt asjakohane esitamise tähtaeg) kuni kümme kuud pärast hilisemat väljalaskekuupäeva (nt asjakohane esitamistähtaeg, millele lisandub 18 kuud).

4.   Toetuse andmise kriteeriumid

Toetus antakse sellise uue riigivälise Euroopa filmi leviks (st trükised ja edendamine), mille maksimaalne tootmiseelarve on 15 miljonit EUR: filmidele, mille eelarve on väiksem kui 3 miljonit EUR ja neid levitab vähemalt viiest levitajast koosnev rühmitus ja filmidele, mille eelarve on 3–15 miljonit EUR ning mida levitab vähemalt seitse levitajat.

Toetuse saajad valitakse järgmistes valdkondades kõige rohkem punkte saanud rühmitustest:

| — | abikõlblike levitajate arv; |
| --- | --- |

—

abikõlblike levitajate arv;

| — | filmi tootmiskulu; |
| --- | --- |

—

filmi tootmiskulu;

| — | filmi päritolu; |
| --- | --- |

—

filmi päritolu;

| — | filmi tüüp; |
| --- | --- |

—

filmi tüüp;

| — | müügiagendi/tootja olemasolu koordinaatorina ja tema kodakondsus. |
| --- | --- |

—

müügiagendi/tootja olemasolu koordinaatorina ja tema kodakondsus.

5.   Eelarve

Olenevalt rahaliste vahendite kättesaadavusest 2010. eelarveaastaks on maksimaalne eelarve 12 250 000 EUR.

Rahaline toetus eraldatakse stipendiumina. Eraldatav rahaline toetus ei saa mitte mingil juhul olla suurem kui 50 % toetatavuse tingimustele vastavatest kuludest.

Maksimaalne toetus on 150 000 EUR ühe riigi ja ühe filmi kohta.

Täitevasutusel on õigus jätta osa kasutada olevatest rahalistest vahenditest määramata.

6.   Taotluste esitamise tähtaeg

Taotluste saatmise tähtpäevad on 1. detsember 2009, 1. aprill 2010 ja 1. juuli 2010.

Vastu võetakse ainult ametlikul avalduse vormil esitatud avaldused, mis on nõuetekohaselt allkirjastatud isiku poolt, kellel on volitus võtta taotluse esitanud asutuse nimel õiguslikult siduvaid kohustusi. Ümbrikul peab olema selge märge:

MEDIA 2007 — Distribution EACEA/19/09 — Selective cinema

Faksi või e-postiga saadetud taotlusi vastu ei võeta.

7.   Üksikasjalik teave

Üksikasjalik juhend koos taotlusvormidega on järgmisel internetiaadressil: http://ec.europa.eu/information_society/media/distrib/schemes/select/index_en.htm

Taotlused peavad vastama kõikidele juhendis esitatud tingimustele ning need tuleb esitada ettenähtud vormil.

---

(1)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 12.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 29.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 234/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 234/9

---

Teadaanne Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

2009/C 234/05

Pärast teadaande avaldamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit glüfosaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (1) sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (2) (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas 29. juunil 2006 Euroopa Glüfosaadiliit (European Glyphosate Association, EGA) (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 70 % ühenduse glüfosaaditoodangust.

2.   Toode

Läbivaatusel olev toode on Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaat (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodide ex 2931 00 95 ja ex 3808 93 27 alla.

3.   Kehtivad meetmed

Pärast algmääruse artikli 11 lõikele 2 vastavat läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1683/2004 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi impordi suhtes; kõnealust tollimaksu on nõukogu määrusega (EÜ) nr 163/2002 (4) laiendatud Malaisiast saadetava glüfosaadi impordi suhtes (olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Malaisiast pärineva impordina või mitte) ning Taiwanist saadetava glüfosaadi impordi suhtes (olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Taiwanist pärineva impordina või mitte).

Komisjoni otsusega 2009/383/EÜ (5) peatati nende meetmete kohaldamine alates 16. maist 2009 üheksaks kuuks.

4.   Läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ning seeläbi ühenduse tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

Algmääruse artikli 2 lõike 7 sätteid silmas pidades määras taotluse esitaja normaalväärtuse Hiina Rahvavabariigi puhul käesoleva teadaande punkti 5.1 alapunktis d nimetatud asjakohase turumajandusriigi arvestusliku normaalväärtuse põhjal. Dumpingu jätkumise väide põhineb selliselt arvutatud normaalväärtuse võrdlusel vaatlusaluse toote ekspordihindadega, mis kehtivad ühendusse eksportimisel.

Selle põhjal arvutatud dumpingumarginaal on märkimisväärne.

Lisaks väidab taotluse esitaja, et kahjustava dumpingu jätkumine on tõenäoline. Sellega seoses esitab taotluse esitaja tõendid selle kohta, et meetmete kehtetuks muutumise korral tõenäoliselt vaatlusaluse toote impordi hetketase tõuseks, kuna asjaomases riigis on hiljuti tehtud investeeringuid eksportivate tootjate tootmisüksuste tootmisvõimsuse ja tootmispotentsiaali tõstmiseks.

Lisaks väidab taotluse esitaja, et meetmete aegumise korral põhjustaks dumpinguhinnaga impordi jätkumine asjaomastest riikidest ühenduse tootmisharule tõenäoliselt kahju.

Taotluse esitaja mainib ka, et meetmete kehtimise ajal püüdsid vaatlusaluse toote eksportijad/tootjad kehtivatest meetmetest kõrvale hoida ning selle vältimiseks võeti vastu nõukogu määrus (EÜ) nr 163/2002.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist on komisjon jõudnud seisukohale, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatab käesolevaga läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2.

5.1.   
  Dumpingu ja kahju tõenäosuse kindlakstegemise menetlus

Uurimise käigus tehakse kindlaks, kas meetmete kehtivuse lõppemine võib tõenäoliselt kaasa tuua dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise või on see ebatõenäoline.

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud isikute ilmset suurt arvu, võib komisjon otsustada kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17.

i)   Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate väljavõtteline uuring

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil eksportijatel/tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teatada ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teate punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | ajavahemikul 1.9.2008 kuni 31.8.2009 ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tonnides iga liikmesriigi kohta eraldi ja kõigi 27 liikmesriigi kohta kokku; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1.9.2008 kuni 31.8.2009 ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tonnides iga liikmesriigi kohta eraldi ja kõigi 27 liikmesriigi kohta kokku;

| — | ajavahemikul 1.9.2008 kuni 31.8.2009 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning maht tonnides; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1.9.2008 kuni 31.8.2009 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning maht tonnides;

| — | ajavahemikul 1.9.2008 kuni 31.8.2009 muudesse kolmandatesse riikidesse eksporditud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning müügimaht tonnides; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1.9.2008 kuni 31.8.2009 muudesse kolmandatesse riikidesse eksporditud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning müügimaht tonnides;

| — | äriühingu täpne tegevusala kogu maailmas seoses vaatlusaluse tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala kogu maailmas seoses vaatlusaluse tootega;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine) kaasatud seotud äriühingute (6) nimed ja täpsed tegevusalad, |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine) kaasatud seotud äriühingute (6) nimed ja täpsed tegevusalad,

| — | muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, peetakse seda uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

Selleks, et komisjon saaks teavet, mida ta peab eksportijate/tootjate valimi moodustamisel vajalikuks, võtab ta lisaks ühendust Hiina Rahvavabariigi ametiasutustega ja teadaolevate eksportijate/tootjate ühendustega.

ii)   Importijate väljavõtteline uuring

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõikidel importijatel või nende esindajatel teatada endast komisjonile ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega;

| — | ajavahemikul 1.9.2008 kuni 31.8.2009 ühenduse turule imporditud ja seal edasi müüdud vaatlusaluse Hiina Rahvavabariigist pärit toote maht tonnides ja väärtus eurodes; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1.9.2008 kuni 31.8.2009 ühenduse turule imporditud ja seal edasi müüdud vaatlusaluse Hiina Rahvavabariigist pärit toote maht tonnides ja väärtus eurodes;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (7) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (7) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, peetakse seda uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

Selleks, et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks importijate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

iii)   Lõplik valimite moodustamine

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada mis tahes asjakohast teavet seoses valimite moodustamisega, peavad seda tegema punkti 6 alapunkti b alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Komisjon moodustab lõpliku valimi pärast konsulteerimist asjaomaste isikutega, kes on väljendanud soovi kuuluda valimisse.

Valimitesse kuuluvad äriühingud peavad vastama küsimustikule punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul ja tegema uurimise raames koostööd.

Kui ei tehta piisavalt koostööd, võib komisjon järelduste tegemisel tugineda kättesaadavatele faktidele vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 4 ja artiklile 18. Nagu selgitatud punktis 8, võib kättesaadavatel faktidel põhinev järeldus olla asjaomase isiku jaoks ebasoodsam.

b)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks saadab komisjon küsimustikud ühenduse tootmisharule ja ühenduse tootjate ühendustele, valimisse kuuluvatele Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele, teadaolevatele eksportijate/tootjate ühendustele, valimisse kuuluvatele importijatele ja teadaolevatele importijate ühendustele ning asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele.

c)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave, mida küsimustik ei hõlma, ja tõendusmaterjal. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendid punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Lisaks võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

d)   Turumajandusriigi valik

Eelmise uurimise käigus kasutati normaalväärtuse kindlakstegemiseks Hiina Rahvavabariigi puhul sobiva turumajandusriigina Brasiiliat. Komisjon kavandab sel otstarbel kasutada jälle Brasiiliat. Huvitatud isikutel palutakse käesolevaga kommenteerida kõnealuse riigi sobivust punkti 6 alapunktis c sätestatud tähtaja jooksul.

5.2.   
  Ühenduse huvide hindamise menetlus

Vastavalt algmääruse artiklile 21 ja juhul, kui dumpingu ja tekitatud kahju jätkumise või kordumise tõenäosus leiab kinnitust, tehakse kindlaks, kas dumpinguvastaste meetmete jätkamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega. Selleks võib komisjon saata küsimustikke ühenduse teadaolevatele tootjatele, importijatele, neid esindavatele ühendustele, kasutajate esindajatele ja tarbijaid esindavatele organisatsioonidele. Need isikud, sealhulgas isikud, kes ei ole komisjonile teada (eeldusel, et nad tõestavad, et nende tegevusala ja vaatlusaluse toote vahel on seos), võivad punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul endast teada anda ja komisjonile teavet esitada. Isikud, kes on toiminud kooskõlas eelmise lausega, võivad taotleda ärakuulamist, esitades selleks punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul konkreetsed põhjused. Tuleb märkida, et algmääruse artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see esitatakse koos faktiliste tõenditega.

6.   Tähtajad

a)   Üldtähtajad

Küsimustiku või muu taotlusvormi taotlemiseks

Kõik huvitatud isikud, kes ei osalenud läbivaatamisel olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, peaksid taotlema küsimustikku või muid taotlusvorme niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 15 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Endast teatamiseks, küsimustikule vastamiseks ja mis tahes muu teabe esitamiseks

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas isik on eespool nimetatud ajavahemiku jooksul endast teatanud.

Valimisse kaasatud äriühingud peavad esitama küsimustiku vastused punkti 6 alapunkti b alapunktis iii) sätestatud tähtaja jooksul.

Ärakuulamised

Lisaks võivad kõik huvitatud isikud sama 37-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

b)   Eritähtaeg väljavõttelise uuringu puhul

Punkti 5.1 alapunkti a alapunktides i ja ii osutatud teave peab laekuma komisjonile 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kuna komisjon kavatseb valimi lõpliku moodustamise asjus konsulteerida valimisse kuulumiseks soovi avaldanud isikutega 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Komisjon peab saama muu teabe, mis on oluline valimi moodustamiseks ja millele on osutatud punkti 5.1 alapunkti a alapunktis iii, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Komisjon peab saama valimisse kuuluvatelt isikutelt küsimustiku vastused 37 päeva jooksul alates kuupäevast, mil neile teatati valimisse kuulumisest, kui ei ole sätestatud teisiti.

c)   Eritähtaeg turumajandusriigi valikuks

Uurimise osalised võivad esitada märkusi selle kohta, kas Brasiilia, mida kavatsetakse vastavalt käesoleva teadaande punkti 5.1 alapunktile d kasutada turumajandusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina Rahvavabariigi jaoks, on selleks sobiv. Need arvamused peavad komisjoni jõudma 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

7.   Kirjalikud pöördumised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud pöördumised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (8) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

8.   Koostööst hoidumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud vale või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning algmääruse artikli 18 kohaselt võidakse toetuda kättesaadavatele andmetele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning uurimises kasutatakse kättesaadavaid fakte, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

10.   Võimalus taotleda algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast läbivaatamist

Kuna aegumise läbivaatamine algatatakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõike 2 sätetele, ei saa selle tulemusena kohaldatavaid meetmeid muuta, vaid neid saab algmääruse artikli 11 lõike 6 kohaselt kas kehtetuks tunnistada või säilitada.

Kui mõni menetlusosaline leiab, et meetmete läbivaatamine nende ulatuse muutmiseks (st suurendamiseks või vähendamiseks) on põhjendatud, võib see isik taotleda läbivaatamist algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel.

Isikud, kes soovivad taotleda sellist läbivaatamist, mis toimuks käesolevas teates nimetatud aegumise läbivaatamisest sõltumatult, võivad võtta komisjoniga ühendust eespool märgitud aadressil.

11.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (9).

12.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajadusel leida ühise keele menetluslikes küsimustes, mis mõjutavad nende isikute huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning kirjalike ja/või suuliste pöördumiste menetlemine. Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel.

---

(1)  ELT C 115, 20.5.2009, lk 19.

(2)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

(3)  ELT L 303, 30.9.2004, lk 1.

(4)  ELT L 30, 31.1.2002, lk 1.

(5)  ELT L 120, 15.5.2009, lk 20.

(6)  Seotud äriühingute mõistet on selgitatud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklis 143 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

(7)  Vt joonealust märkust 6.

(8)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) artiklile 4 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43). See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(9)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 29.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 234/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 234/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5584 – Belgacom/BICS/MTN)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 234/06

| 1. | 21. septembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Belgacom S.A. („Belgacom”, Belgia) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Belgacom International Carrier Services S.A. („BICS”, Belgia) üle mitmete lepingute sõlmimise teel, millega saavutatakse ainukontroll ettevõtja Belgacom üle. |
| --- | --- |

1.

21. septembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Belgacom S.A. („Belgacom”, Belgia) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Belgacom International Carrier Services S.A. („BICS”, Belgia) üle mitmete lepingute sõlmimise teel, millega saavutatakse ainukontroll ettevõtja Belgacom üle.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Belgacom: telekommunikatsioonivõrgu operaator Belgias, kes tegutseb telekommunikatsiooniteenuste valdkonnas kogu selle ulatuses, pakkudes hulgi- ja jaemüügi teenuseid, tava- ja mobiiltelekommunikatsiooniteenuseid ning kõne- ja andmesideteenuseid peamiselt siseriiklikul tasandil, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Belgacom: telekommunikatsioonivõrgu operaator Belgias, kes tegutseb telekommunikatsiooniteenuste valdkonnas kogu selle ulatuses, pakkudes hulgi- ja jaemüügi teenuseid, tava- ja mobiiltelekommunikatsiooniteenuseid ning kõne- ja andmesideteenuseid peamiselt siseriiklikul tasandil,

| — | BICS: ülemaailmne sideettevõtja, kes pakub kõne-, andmeside- ja lisandväärtusteenuseid mobiil- ja tavavõrkudele ning teenusteosutajatele. Nimetatud tegevuse hulka kuuluvad ka teenused, mida praegu osutab Belgacomi ja Swisscom Belgium S.A. („Swisscom”) ühisettevõtja BICS, ning rahvusvaheline telekommunikatsioonialane hulgimüük („MTN-ICS”), mis omandatakse kavandatud tehingu tulemusena ettevõtjalt MTN (Dubai) Limited, |
| --- | --- |

—

BICS: ülemaailmne sideettevõtja, kes pakub kõne-, andmeside- ja lisandväärtusteenuseid mobiil- ja tavavõrkudele ning teenusteosutajatele. Nimetatud tegevuse hulka kuuluvad ka teenused, mida praegu osutab Belgacomi ja Swisscom Belgium S.A. („Swisscom”) ühisettevõtja BICS, ning rahvusvaheline telekommunikatsioonialane hulgimüük („MTN-ICS”), mis omandatakse kavandatud tehingu tulemusena ettevõtjalt MTN (Dubai) Limited,

| — | MTN-ICS: rahvusvahelised telekommunikatsiooniteenused. |
| --- | --- |

—

MTN-ICS: rahvusvahelised telekommunikatsiooniteenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5584 – Belgacom/BICS/MTN):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5584 – Belgacom/BICS/MTN):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 29.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 234/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 234/15

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 234/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväite kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„NIEHEIMER KÄSE”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0530-14.03.2006

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Aadress: | Mohrenstrasse 37 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Nimi:

Bundesministerium der Justiz

Aadress:

Mohrenstrasse 37

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Tel

+49 3020259333

Faks

+49 3020258251

E-post:

—

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Verein Schutzgemeinschaft Nieheimer Käse |
| --- | --- |
| Aadress: | c/o Käserei Pott |
| Untere Mauerstrasse 32 |
| 33039 Nieheim |
| DEUTSCHLAND |

Nimi:

Verein Schutzgemeinschaft Nieheimer Käse

Aadress:

c/o Käserei Pott

Untere Mauerstrasse 32

33039 Nieheim

DEUTSCHLAND

Tel

+49 5274472

Faks

+49 5274953778

E-post:

menne.thomas.nieheim@t-online.de

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muu ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.3: | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3:

Juust

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimi:

„Nieheimer Käse”

4.2.   Kirjeldus:

„Nieheimer Käse” on väherasvane, valgurikas sõir.

Väliskuju: Välispind on sile ja konarusteta. Värvus varieerub kollakast hallikasroheliseni. Juust võib olla kaetud humala lehtedega (sel juhul lisatakse kirjeldusele vastav märkus).

Sisemus: Lõikepinnal on näha sile, suletud, ühtlase värvusega juustupind, milles võivad olla köömned. Täielikult laagerdumata kohupiimaosakesed ei vasta soovitud välimusele. Tainas võib olla kõva või riivitav.

Lõhn ja maitse: Maitse on puhas, terav, pikantne ja sõltub köömnetega maitsestamisest.

Kuju, suurus ja kaal: Juust on tavaliselt silindrikujuline, läbimõõt 4,0–4,5 cm, kõrgus 2,0–2,5 cm ning kaalub 32–37 g. Erandid on lubatud.

Koostis: Sõira „Nieheimer Käse” valmistatakse lõssist toodetud kohupiimast ja keedusoolast ning selle konsistents võib olla kõva või riivitav. Võib sisaldada köömneid. Laagerdumisel väheneb veesisaldus ning koostisained varieeruvad vastavalt.

Sõira „Nieheimer Käse” koostis ja koostisained määratletakse seepärast lähteaine (lõssist toodetud kohupiim) näitajate kindlaksmääramise kaudu. Kasutatav, lõssist toodetud kohupiim on väherasvane ja selle kuivainesisaldus on vähemalt 33 %, pH-väärtus 3,9–4,3 ning värske massi rasvasisaldus on alla 1 %. Lõpptootes on kuivainesisalduse 45–46 % (kõva) puhul rasvasisaldus kuivaine massis (puhastatud) ligikaudu 1,5–1,6 %. Rasvasisaldus (Schmid-Bondsynski-Ratzlaffi meetod) on seejuures ligikaudu 0,7 %. Kuivaine sisaldus riivitaval juustul on ligikaudu 60 % ja rohkem. Kui kasutatakse eespool kirjeldatud kuiva kohupiima, on müügivalmis sõira „Nieheimer Käse” rasvasisaldus alati vähem kui 1 %.

Sõira „Nieheimer Käse” laagerdumine põhineb eranditult lõssist toodetud kohupiima bakteri- ja pärmikultuuril ilma muude küpsemist soodustavate kultuurideta. Seega eristub toode „Nieheimer Käse” muudest sõirasortidest.

4.3.   Geograafiline piirkond:

Toote „Nieheimer Käse” tootmispiirkond on Nieheimi valla territoorium.

Kasutatav piim ja kuiv kohupiim peavad olema pärit eespool nimetatud geograafilisest piirkonnast.

4.4.   Päritolutõend:

Ettevõtte juht, kvaliteedispetsialist või nende asendajad kontrollivad ja registreerivad toote „Nieheimer Käse” valmistamiseks vajalikud koostisained nende saabumisel tootmisettevõttesse. Lisaks sellele säilitatakse kõik saatelehed. Valmistoodete väljaviimisel märgitakse andmed saatelehele, seega on tagatud kasutatud toorainete andmete kättesaadavus.

Päritolu tõendada võimaldav märgistus (tootepartii märgistus) tehakse märgistamise käigus, kui toote pakendile või toote saatedokumendile lisatakse vastav märgis. Toote „Nieheimer Käse” partii märgistusel vastab üks tootmispäev ühele partiile.

4.5.   Tootmismeetod:

Juust valmistatakse kuivast kohupiimast (ise valmistatud või ostetud), mis vastab järgmistele kvaliteedinäitajatele: kuivainesisaldus vähemalt 33 %, pH-väärtus 3,9–4,3, rasvasisaldus värskes massis on alla 1 %. Kuiv kohupiim saadakse sada protsenti lehmapiimast. Kohupiim hakitakse hakkmasinaga peeneks ja pannakse anumatesse. Seejärel pannakse kohupiimamass laagerdumisruumi. Laagerdumisprotsessi kestus sõltub temperatuurist ja õhuniiskusest ning see vältab 3–5 päeva. Kohupiim on laagerdunud, kui mass on kollaka värvusega. Asjaomased vastutavad isikud määravad optilise ja organoleptilise hindamise kaudu edasitöötlemiseks sobiva aja. Massile lisatakse keedusoola (2,5–3,5 %) ja vajaduse korral köömneid (0,01–0,03 %) ning segatakse seni, kuni ained on ühtlaselt segunenud. Juustumass vormitakse 4,0–4,5 cm läbimõõduga rulliks ning lõigatakse seejärel spetsiaalse noaga 2,0–2,5 cm paksusteks tükkideks. Silindrikujulised juustutükid asetatakse juusturiiulitele üksteisest eraldi ning lastakse jahtuda. Seejärel pakitakse juust õhku läbilaskvasse pakendisse, et juust saaks hingata ja aeglaselt kuivada. Pakendamisel võib lisada kaitsva humalakihi. Sel juhul tehakse sellise pakendamise kohta vastav märge.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Piim kalgendub päikese käes või tule lähedal. Saksamaal valmistati sõira esimest korda soojust ja piimhappebaktereid kasutades juba enne Kristust. Sõir kuulub vanimate saksa päritoluga juustusortide hulka. Paljudes Saksamaa piirkondades on eri sõirasortide valmistamisel pikk traditsioon. „Nieheimer Käse” oli Nieheimi piirkonnas juba 19. sajandi alguses tuntud kohaliku juustuna, mis eristus teistest sõirasortidest oma valmistamise ja laagerdumise poolest.

Sõir „Nieheimer Käse” on traditsiooniline toode, mis on tuntud ja kõrgelt hinnatud ka väljaspool Nieheimi piirkonda. „Nieheimer Käse” valmistamine põhineb juustutootmise sajanditepikkustel traditsioonidel Nieheimis ja selle ümbruses. Traditsioonilised retseptid ja juustuvalmistamise oskus anti edasi põlvest põlve. Oluline on eriline valmistusviis, mille puhul kuiv kohupiim jahvatatakse, seejärel lastakse anumates laagerduda ning siis vormitakse. Juustuvalmistamise traditsioon Nieheimis väljendub Nieheimis korrapäraselt toimuvate juustuturgude kaudu, mis said alguse 1920. ja 1930. aastatel ja kestavad praeguseni. Juba alates 1857. aastast ilmus Westfalen-Lippe põllumajanduslehes kirjeldus Nieheimi juustu kohta ja kiideti selle kvaliteeti (vt Landwirtschaftliche Zeitung für Westfalen-Lippe; XIV 1857; veerg 179–181: Juustu valmistamine talus „Externbrock” Nieheimis Westfalenis).

Täiendavat teavet sõira „Nieheimer Käse” kohta leiab raamatust „Handbuch der Käsereitechnik” (H. von Klenze; Verlag M. Heinsius; 1884, lk 586 jj). Selles on märgitud, et „Nieheimer Käse” on pärit Westfalenis asuva linna Nieheimi ümbruskonnast. Ajakirjas „Die Warte” (nr 5/1934, Georg Hilka „Aus der heimischen Wirtschaft: Die Zubereitung des weit bekannten Nieheimer Käse”) viidatakse sellele, et „Nieheimer Käse” on Nieheimi kohalik toode, mille olemasolu ulatub sajandite taha. Ajakirjas „Molkerei- und Käsereizeitung” (Hildesheim, 5/1965, lk 173) on öeldud, et sõira „Nieheimer Käse” valmistatakse eelkõige Nieheimi piirkonna ümbruses.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Landesamt für Ernährungswirtschaft und Jagd Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |
| Aadress: | Postfach 30 06 51 |
| 40406 Düsseldorf |
| DEUTSCHLAND |

Nimi:

Landesamt für Ernährungswirtschaft und Jagd Nordrhein-Westfalen

Aadress:

Postfach 30 06 51

40406 Düsseldorf

DEUTSCHLAND

Tel

+49 23613050

Faks

+49 23613053215

E-post:

poststelle@lanuv.nrw.de

4.8.   Märgistus:

—

---

| 29.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 234/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 234/18

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 234/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PIAVE”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0686-04.03.2008

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Piave”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik (II lisa alusel):

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Piave juust on silindrikujuline, kuumtöödeldud, kõva ja laagerdatud juust, mida valmistatakse lehmapiimast.

Piave juustu turustatakse järgmiste liikidena:

Fresco: valmimisaeg 20 kuni 60 päeva; läbimõõt 320 mm ± 20 mm; juustu serva kõrgus 80 mm ± 20 mm ja kaal 6,8 kg ± 1 kg.

Mezzano: valmimisaeg 60 kuni 180 päeva; läbimõõt 310 mm ± 20 mm; juustu serva kõrgus 80 mm ± 20 mm ja kaal 6,6 kg ± 1 kg.

Vecchio: valmimisaeg üle 6 kuu; läbimõõt 290 mm ± 20 mm; juustu serva kõrgus 80 mm ± 20 mm ja kaal 6,0 kg ± 1 kg.

Vecchio selezione oro: valmimisaeg üle 12 kuu; läbimõõt 280 mm ± 20 mm; juustu serva kõrgus 75 mm ± 20 mm ja kaal 5,8 kg ± 1 kg.

Vecchio riserva: valmimisaeg üle 18 kuu; läbimõõt 275 mm ± 20 mm; juustu serva kõrgus 70 mm ± 20 mm ja kaal 5,5 kg ± 1 kg.

Piave juustul on järgmised omadused:

Rasvasisaldus: „Fresco” 33 % ± 4 %, „Mezzano” 34 % ± 4 %, „Vecchio” > 35 %;

Valgusisaldus: „Fresco” 24 % ± 4 %, „Mezzano” 25 % ± 4 %, „Vecchio” > 26 %.

—   Maitse: alguses mahe ja piimjas, eriti „Fresco”, kuid veel ka „Mezzano” juustu puhul. Valmimise jätkudes maitse intensiivistub ning muutub järjest tugevamaks ja täidlasemaks, kuni omandab pikema valmimisajaga juustudes kerge pikantse noodi.

—   Koorik: „Fresco” puhul pehme ja hele, selle paksus ja konsistents suurenevad valmimise jätkumisel ning koorik muutub kõvaks ja omandab üha tumedama ookerkollaka varjundi „Vecchio”, „Vecchio Selezione Oro” ja „Vecchio Riserva” puhul.

—   Juustumass: iseloomulik on aukude puudumine. „Fresco” juustumass on valge ja homogeenne ning pikema valmimisajaga liikide puhul omandab kahvatukollase värvuse ning kuivema, teralisema ja muredama konsistentsi, kusjuures „Vecchio”, „Vecchio Selezione Oro” ja „Vecchio Riserva” puhul on iseloomulikud kerged praod.

3.3.   Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul):

Piave juustu tootmisel kasutatav piim pärineb eranditult Belluno provintsist ja seda toodetakse vähemalt 80 % ulatuses piirkonnale omaste veisetõugude (Bruna italiana, Pezzata Rossa italiana ja Frisona italiana) piimast.

Ka muud kasutatavad toorained vastavad kohalike traditsioonide järgimise nõuetele. Kasutatakse eriomaseid juuretisi, mis sisaldavad piimhappebaktereid ja vadakut ning mida valmistatakse koha peal vastavalt Belluno provintsi piimast ja eelneval töötlemisel saadud vadakust, mis sisaldavad piirkonnale omaste tüvede hulka kuuluvaid ensüüme.

Piimahappebaktereid sisaldava juuretise (lattoinnesto) happelisus on 10 °SH/50 ± 3.

Vadakut sisaldava juuretise (sieroinnesto) happelisus on 27 °SH/50 ± 3.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Lüpsilehmade toitmisel tuleb arvestada järgmiste nõuetega.

Vähemalt 70 % söödast ja 50 % kuivsööda ratsioonist peab olema toodetud punktis 4 piiritletud tootmispiirkonnas, mis asub täielikult mägipiirkonnas.

Söödaratsiooni hulka ei või kuuluda:

| — | tööstuslikult toodetud ravimsööt, |
| --- | --- |

—

tööstuslikult toodetud ravimsööt,

| — | köögivili, puuvili ja raps, |
| --- | --- |

—

köögivili, puuvili ja raps,

| — | karbamiid, karbamiidfosfaat, biureet. |
| --- | --- |

—

karbamiid, karbamiidfosfaat, biureet.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kogu tootmisprotsess (piima tootmine, tiitrimine, termiline töötlemine, juuretiste valmistamine, juustuvalmistamine, kurnamine/vormimine, pressimine ja märgistamine, valmitamine ja soolamine) peab toimuma punktis 4 määratletud piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toote nimetus „Piave” märgitakse juustukera servale vertikaalselt ja vaheldumisi kirjasuunaga ülevalt alla ja alt üles (kõrgus 70 mm ± 5 mm).

Igale juustukerale märgitakse partii number, mille kaudu on võimalik teha kindlaks valmistamise päev, kuu ja aasta. See number peab olema märgitud kas juustukera servale või külgpinnale.

Juustukera teisele külgpinnale kinnitatakse järgmise teabega märgis:

| — | „Piave” Denominazione d’Origine Protetta, |
| --- | --- |

—

„Piave” Denominazione d’Origine Protetta,

| — | Fresco või mezzano või vecchio (vecchio selezione oro — vecchio riserva), |
| --- | --- |

—

Fresco või mezzano või vecchio (vecchio selezione oro — vecchio riserva),

| — | kaubanduslik nimetus või tootja ärinimi. |
| --- | --- |

—

kaubanduslik nimetus või tootja ärinimi.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Piave juustu tootmispiirkond on Belluno provintsi territoorium.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Kogu Belluno provintsi territoorium asub mägipiirkonnas ja selle geograafiliseks piiriks on mäeahelikud, mis eraldavad Belluno provintsi territooriumit idas Friuli Venezia Giulia piirkonnast, lõunas Treviso ja Vicenza provintside alale jäävast Veneto madalikust, läänes Trentino Alto Adige piirkonnast ja põhjas Austriast. Territooriumit läbib põhjast lõuna/kagu suunas voolav Piave jõgi, mis saab alguse Peralba mäest Val Visdendes Comelico piirkonnas, mis on Belluno provintsi kõige põhjapoolsem osa.

Mäeahelike olemasolu ja paiknemine (loodes Dolomiidid ja kagus Alpide eelmäestik) ning kõnealust piirkonda täies pikkuses läbiv Piave jõgi loovad erilise keskkonna, mis erineb naaberaladest suure aasta keskmise sademete hulga ja aasta keskmiste miinimumtemperatuuride poolest, mis on naaberaladega võrreldes suhteliselt madalad. Temperatuuri ja sademetega seotud erilised keskkonnatingimused soodustavad tüüpiliste mägipiirkonnale omaste taimekoosluste arengut.

Belluno provintsi territoorium asub Itaalia Alpides Dolomiitide piirkonnas ja hõlmab kahte olulist rahvusparki: Parco Nazionale delle Dolomiti Bellunesi ja Parco Naturale Regionale delle Dolomiti d’Ampezzo.

Kogu Belluno provintsi territoorium asub mägialal. Tasandike ja küngaste puudumine, kõrgus merepinnast ja nõlvade kalle on põhjused, mille põhjal liigitatakse kogu Belluno provintsi territoorium põllumajanduse viljelemise seisukohast vähemsoodsaks piirkonnaks, kuid mis õigustavad piirkonnale tüüpiliselt omast piima- ja juustutootmist. Belluno provints paistab silma karjamaa suure pindala poolest, mis ulatub ligikaudu 13 000 hektarini, kusjuures ühe looma kohta teeb see 4,38 hektarit, mis on naaberpiirkondade keskmisest näitajast (0,67 hektarit looma kohta) palju suurem.

5.2.   Toote eripära:

Piave juustul on järgmised eriomadused:

| — | omapärased sensoorsed omadused valmimise erinevates etappides, mis tulenevad proteolüütilistest ja lipolüütilistest protsessidest, mida põhjustavad kahte tüüpi juuretise ja nendes kasutatavate piirkonnale omaste mikroorganismide kombinatsioon; |
| --- | --- |

—

omapärased sensoorsed omadused valmimise erinevates etappides, mis tulenevad proteolüütilistest ja lipolüütilistest protsessidest, mida põhjustavad kahte tüüpi juuretise ja nendes kasutatavate piirkonnale omaste mikroorganismide kombinatsioon;

| — | tihe juustumass käärimisgaaside puudumise tõttu; |
| --- | --- |

—

tihe juustumass käärimisgaaside puudumise tõttu;

| — | piima aroom, mis on tugevam lühema valmimisajaga toodetel; |
| --- | --- |

—

piima aroom, mis on tugevam lühema valmimisajaga toodetel;

| — | maitse, mis muutub järjest intensiivsemaks ja täidlasemaks, kuni omandab pikema valmimisajaga juustudes kerge pikantse noodi, mis siiski ei muutu liiga tugevaks ning iseloomustab Piave juustu tasakaalustatud, ainulaadset ja äratuntavat maitset. |
| --- | --- |

—

maitse, mis muutub järjest intensiivsemaks ja täidlasemaks, kuni omandab pikema valmimisajaga juustudes kerge pikantse noodi, mis siiski ei muutu liiga tugevaks ning iseloomustab Piave juustu tasakaalustatud, ainulaadset ja äratuntavat maitset.

Eespool nimetatud kvaliteediomadused on seotud kahe peamise teguriga:

| a) | juustu valmistamisel kasutatav piim, mis on võrreldes teiste piirkondadega (kaasa arvatud Veneto piirkond) rasvasem ja valgurikkam.
  Piave valmistamisel kasutatav piim pärineb eranditult Belluno provintsist ning selle keskmine rasvasisaldus (3,93 %) ja valgusisaldus (3,35 %) on suurem kui teistes Veneto piirkonna provintsides saadavas piimas (3,69 % rasva ja 3,27 % valke) ning suurem kui kogu riigi keskmine (3,70 % rasva ja 3,28 % valku); |
| --- | --- |

a)

juustu valmistamisel kasutatav piim, mis on võrreldes teiste piirkondadega (kaasa arvatud Veneto piirkond) rasvasem ja valgurikkam.

Piave valmistamisel kasutatav piim pärineb eranditult Belluno provintsist ning selle keskmine rasvasisaldus (3,93 %) ja valgusisaldus (3,35 %) on suurem kui teistes Veneto piirkonna provintsides saadavas piimas (3,69 % rasva ja 3,27 % valke) ning suurem kui kogu riigi keskmine (3,70 % rasva ja 3,28 % valku);

| b) | piirkonnale omane tüüpiline piima mikrofloora.
  Piave valmistamisel kasutatavad piimhappebakterid ja vadak toodetakse koha peal vastavalt piimast ja eelneval töötlemisel saadud vadakust, mis sisaldavad piirkonnale omaste tüvede hulka kuuluvaid ensüüme. Nendest naturaalsetest kultuuridest saadav mikrofloora, mida valmistatakse otse kõnealuses piirkonnas, on teatud mõttes geograafilise tootmispiirkonna mikrobioloogiline jälg. Nendes naturaalsetes kultuurides esinevate erinevate organismide vahelist keerulist koostoimet võib pidada Piave juustu omapäraste organoleptiliste omaduste tekkes üheks määravaks teguriks. |
| --- | --- |

b)

piirkonnale omane tüüpiline piima mikrofloora.

Piave valmistamisel kasutatavad piimhappebakterid ja vadak toodetakse koha peal vastavalt piimast ja eelneval töötlemisel saadud vadakust, mis sisaldavad piirkonnale omaste tüvede hulka kuuluvaid ensüüme. Nendest naturaalsetest kultuuridest saadav mikrofloora, mida valmistatakse otse kõnealuses piirkonnas, on teatud mõttes geograafilise tootmispiirkonna mikrobioloogiline jälg. Nendes naturaalsetes kultuurides esinevate erinevate organismide vahelist keerulist koostoimet võib pidada Piave juustu omapäraste organoleptiliste omaduste tekkes üheks määravaks teguriks.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul):

Piave juustu organoleptilised ja toiteväärtuslikud omadused tulenevad mägise tootmispiirkonna geograafilisest ja keskkonnaalasest omapärast.

Piave juustu tootmisel kasutatava piima kõrgem rasva ja valgu sisaldus on tingitud karjakasvatusest mägipiirkonnas.

Mägipiirkondadele üldiselt ja eriti Belluno provintsile on iseloomulikud piima tootmise madalad näitajad. Belluno provintsis jääb piimatootmine ühe hektari püsikarjamaa/rohumaa kohta (alla 10 liitri võrreldes keskmiselt 272 liitriga ühe hektari karjamaa kohta teistes provintsides) ja tootlikkus ühe looma kohta (44 hl aastas ühe looma kohta võrreldes piirkonna keskmise 57 hl-ga) selgelt allapoole piirkonna keskmisest. Samuti on Belluno provintsis loomkoormus karjamaal palju madalam kui naaberpiirkondades ja -provintsides. Nagu juba eespool mainitud, on Piave tootmispiirkonnas ühe veise kohta kasutada oleva püsikarjamaa/rohumaa pindala 4,38 hektarit, mis on naaberpiirkondade ja kogu piirkonna keskmisest näitajast (0,67 hektarit looma kohta) palju suurem.

Lisada tuleks ka, et naaberpiirkondadest oluliselt erinevad keskkonnatingimused, nagu temperatuur ja keskmine sademete hulk, soodustavad tüüpiliselt mägipiirkonnale omaste taimekoosluste arengut, mis annavad Belluno provintsi piimale ja seega ka Piave juustule omapärase aromaatsuse.

Kõik eespool nimetatud tegurid – määratletud piirkonnale omased piima tootmise madalad näitajad, kasutada olev suur karjamaa, veiste toitmiseks vajaliku sööda ja tüüpiliselt mägipiirkonnale omaste taimekoosluste hea kättesaadavus – määratlevad väga konkreetse ökoloogilise ala ja tagavad Belluno provintsi piimale erilised kvaliteediomadused.

Piima erilised omadused ja juustukojas koha peal valmistatud kahe naturaalse starterkultuuri (piimhappebaktereid sisaldav juuretis ja vadakut sisaldav juuretis) samaaegne kasutamine on määravad tegurid, mis annavad Piave juustule omapärased organoleptilised omadused.

Piave juustu tootmise oskusi on Belluno provintsis põlvest põlve edasi antud ja tootmise algus ulatub 19. sajandi lõppu, kui Itaalia mägipiirkondades loodi esimesed piimatootmisühisettevõtted.

Esimesed tooted, mis kandsid Piave nimetust (traditsioonilisele tootele traditsioonilise jõe järgi antud nimi), ulatuvad tagasi 1960. aastatesse, kui üks kolmandik Latteria Sociale Cooperativa della Vallata Feltrinale päevas tarnitud sajast tsentrist piimast oli mõeldud Piave ja Fior di Latte juustude tootmiseks.

Piave juustu nimetus tuleneb samanimelise jõe nimest, mis iseloomustab Belluno piirkonda ja läbib seda põhjast lõuna/kagu suunas.

Toodet tuntakse ja hinnatakse tänapäeval niivõrd, et seda on alates 1980-ndate aastate lõpust eriliste omaduste eest mitmel korral tunnustatud oluliste auhindadega. Toodet on pärjatud auhindadega nii riiklikul tasandil (Spino d’Oro auhind 1986., 1992. ja 1994. aastal vastavalt Thiene juustutoodete 23., 26. ja 27. näitusel) kui ka mägipiirkondade juustude rahvusvahelistel võistlustel, kus Piave juust sai 2005. aastal Verona olümpiaadil esimese auhinna Buonitalia (itaalia suurepärane maitse) parima eksporditava juustu kategoorias ning esimese auhinna eriti pika valmimisajaga juustude kategoorias Dublini World Cheese Awards võistlusel ning PIR cheese näitusel Moskvas 2007. aastal.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Valitsus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades Itaalia Vabariigi 8. jaanuar 2008. aasta Ametlikus Teatajas nr 6 ettepaneku kaitstud geograafilise tähise „Piave” tunnustamiseks.

Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

või

minnes otse põllumajandusministeeriumi veebisaidile (http://www.politicheagricole.it) ja klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

---