# Europos Sąjungos C 312/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 312 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. rugsėjo 1d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 312

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. rugsėjo 1d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2023/C 312/01 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Belgijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Belgijos stabilumo programos | 1 |
| | REKOMENDACIJOS |
| 2023/C 312/02 | 2023 m. liepos 14  d. Tarybos rekomendacija dėl Bulgarijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Bulgarijos konvergencijos programos | 13 |
| 2023/C 312/03 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Čekijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Čekijos konvergencijos programos | 22 |
| 2023/C 312/04 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2023 m. Danijos nacionalinės reformų programos | 31 |
| 2023/C 312/05 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Vokietijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Vokietijos stabilumo programos | 38 |
| 2023/C 312/06 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Estijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Estijos stabilumo programos | 49 |
| 2023/C 312/07 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Airijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Airijos stabilumo programos | 58 |
| 2023/C 312/08 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Graikijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Graikijos stabilumo programos | 67 |
| 2023/C 312/09 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Ispanijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Ispanijos stabilumo programos | 77 |
| 2023/C 312/10 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2023 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Prancūzijos stabilumo programos | 86 |
| 2023/C 312/11 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Kroatijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Kroatijos stabilumo programos | 97 |
| 2023/C 312/12 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Italijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Italijos stabilumo programos | 105 |
| 2023/C 312/13 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Kipro 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Kipro stabilumo programos | 116 |
| 2023/C 312/14 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Latvijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl Latvijos stabilumo programos | 125 |
| 2023/C 312/15 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Lietuvos 2023 m. nacionalinės reformų darbotvarkės su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Lietuvos stabilumo programos | 135 |
| 2023/C 312/16 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Liuksemburgo 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Liuksemburgo stabilumo programos | 145 |
| 2023/C 312/17 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Vengrijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Vengrijos konvergencijos programos | 155 |
| 2023/C 312/18 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Maltos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Maltos stabilumo programos | 167 |
| 2023/C 312/19 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Nyderlandų 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Nyderlandų stabilumo programos | 176 |
| 2023/C 312/20 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Austrijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Austrijos stabilumo programos | 186 |
| 2023/C 312/21 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Lenkijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Lenkijos konvergencijos programos | 197 |
| 2023/C 312/22 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Portugalijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Portugalijos stabilumo programos | 206 |
| 2023/C 312/23 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Rumunijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Rumunijos konvergencijos programos | 216 |
| 2023/C 312/24 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Slovėnijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Slovėnijos stabilumo programos | 224 |
| 2023/C 312/25 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Slovakijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Slovakijos stabilumo programos | 233 |
| 2023/C 312/26 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Suomijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Suomijos stabilumo programos | 243 |
| 2023/C 312/27 | 2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Švedijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Švedijos konvergencijos programos | 252 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

2023/C 312/01

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Belgijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Belgijos stabilumo programos

1

REKOMENDACIJOS

2023/C 312/02

2023 m. liepos 14  d. Tarybos rekomendacija dėl Bulgarijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Bulgarijos konvergencijos programos

13

2023/C 312/03

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Čekijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Čekijos konvergencijos programos

22

2023/C 312/04

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2023 m. Danijos nacionalinės reformų programos

31

2023/C 312/05

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Vokietijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Vokietijos stabilumo programos

38

2023/C 312/06

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Estijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Estijos stabilumo programos

49

2023/C 312/07

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Airijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Airijos stabilumo programos

58

2023/C 312/08

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Graikijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Graikijos stabilumo programos

67

2023/C 312/09

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Ispanijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Ispanijos stabilumo programos

77

2023/C 312/10

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2023 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Prancūzijos stabilumo programos

86

2023/C 312/11

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Kroatijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Kroatijos stabilumo programos

97

2023/C 312/12

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Italijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Italijos stabilumo programos

105

2023/C 312/13

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Kipro 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Kipro stabilumo programos

116

2023/C 312/14

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Latvijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl Latvijos stabilumo programos

125

2023/C 312/15

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Lietuvos 2023 m. nacionalinės reformų darbotvarkės su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Lietuvos stabilumo programos

135

2023/C 312/16

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Liuksemburgo 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Liuksemburgo stabilumo programos

145

2023/C 312/17

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Vengrijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Vengrijos konvergencijos programos

155

2023/C 312/18

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Maltos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Maltos stabilumo programos

167

2023/C 312/19

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Nyderlandų 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Nyderlandų stabilumo programos

176

2023/C 312/20

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Austrijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Austrijos stabilumo programos

186

2023/C 312/21

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Lenkijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Lenkijos konvergencijos programos

197

2023/C 312/22

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Portugalijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Portugalijos stabilumo programos

206

2023/C 312/23

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Rumunijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Rumunijos konvergencijos programos

216

2023/C 312/24

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Slovėnijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Slovėnijos stabilumo programos

224

2023/C 312/25

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Slovakijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Slovakijos stabilumo programos

233

2023/C 312/26

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Suomijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Suomijos stabilumo programos

243

2023/C 312/27

2023 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl Švedijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Švedijos konvergencijos programos

252

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Belgijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Belgijos stabilumo programos

(2023/C 312/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Belgija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Belgijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Belgija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Belgijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Belgija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Belgijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Belgija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Belgija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Belgijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Belgija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 30 d. Belgija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Belgijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 30 d. Belgija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Belgijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Belgijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Belgijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Belgija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Belgijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Belgijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Belgijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Belgija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Belgijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Belgijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 5,5 % BVP 2021 m. iki 3,9 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 109,1 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 105,1 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Belgijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų; Savo ruožtu Komisija nurodė, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Belgija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą; |
| --- | --- |

(12)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Belgijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 5,5 % BVP 2021 m. iki 3,9 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 109,1 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 105,1 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Belgijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų; Savo ruožtu Komisija nurodė, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Belgija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą;

| (13) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė akcizų benzinui ir gyvenamųjų namų elektros energijos ir dujų sutartims taikomo PVM sumažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė socialinio elektros ir gamtinių dujų tarifo aprėpties išplėtimą, taikant jį pažeidžiamiems namų ūkiams, visuotinius pajamų pervedimus namų ūkiams, tiesiogiai atsispindinčius jų sąskaitose už dujas ir elektros energiją (toliau – energetikos dokumentų rinkinys), numatytus fiksuotųjų sumų pervedimus (namų ūkiams, naudojantiems krosnių kurą, propaną ar granulių kurą) ir tiesioginę paramą įmonėms, susiduriančioms su didėjančiomis energijos sąnaudomis. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, visų pirma elektros energijos ir naftos sektoriuose. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,9 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,5 % BVP, palyginti su 3 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(13)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė akcizų benzinui ir gyvenamųjų namų elektros energijos ir dujų sutartims taikomo PVM sumažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė socialinio elektros ir gamtinių dujų tarifo aprėpties išplėtimą, taikant jį pažeidžiamiems namų ūkiams, visuotinius pajamų pervedimus namų ūkiams, tiesiogiai atsispindinčius jų sąskaitose už dujas ir elektros energiją (toliau – energetikos dokumentų rinkinys), numatytus fiksuotųjų sumų pervedimus (namų ūkiams, naudojantiems krosnių kurą, propaną ar granulių kurą) ir tiesioginę paramą įmonėms, susiduriančioms su didėjančiomis energijos sąnaudomis. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, visų pirma elektros energijos ir naftos sektoriuose. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,9 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,5 % BVP, palyginti su 3 % 2021 m.;

| (14) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Belgijai (7) 2022 m. pasinaudoti Priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, Taryba rekomendavo Belgijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(14)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Belgijai (7) 2022 m. pasinaudoti Priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, Taryba rekomendavo Belgijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (15) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio, t. y. – 2 % BVP. Kaip rekomendavo Taryba, Belgija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,2 % BVP (2021 m. – 0,2 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (9) buvo neutralus. Todėl Belgija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,9 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (0,8 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos, palyginti su 2021 m.), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Tuo pačiu metu prie grynųjų pirminių einamųjų išlaidų augimo taip pat prisidėjo didėjančios einamosios išlaidos, kurias visų pirma lėmė automatinis socialinių išmokų ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio indeksavimas ir kitos struktūriškai didėjančios einamosios išlaidos (visų pirma dėl visuomenės senėjimo). Tas reikšmingas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų skatinamasis poveikis buvo tik iš dalies susijęs su priemonėmis, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, taip pat su iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidomis. Todėl Belgija nepakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio, t. y. – 2 % BVP. Kaip rekomendavo Taryba, Belgija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,2 % BVP (2021 m. – 0,2 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (9) buvo neutralus. Todėl Belgija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,9 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (0,8 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos, palyginti su 2021 m.), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Tuo pačiu metu prie grynųjų pirminių einamųjų išlaidų augimo taip pat prisidėjo didėjančios einamosios išlaidos, kurias visų pirma lėmė automatinis socialinių išmokų ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio indeksavimas ir kitos struktūriškai didėjančios einamosios išlaidos (visų pirma dėl visuomenės senėjimo). Tas reikšmingas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų skatinamasis poveikis buvo tik iš dalies susijęs su priemonėmis, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, taip pat su iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidomis. Todėl Belgija nepakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1 %, o 2024 m. – 1,7 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,2 %, o 2024 m. – 1,4 %; |
| --- | --- |

(16)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1 %, o 2024 m. – 1,7 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,2 %, o 2024 m. – 1,4 %;

| (17) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 5,1 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia atspindi didėjančias nuolatines einamąsias išlaidas (visų pirma dėl automatinio socialinių išmokų ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio indeksavimo, taip pat dėl visuomenės senėjimo), laikino įmonių socialinių įmokų sumažėjimo per 2023 m. pirmąjį pusmetį ir deficitą didinančios gyvenamųjų namų energinių produktų apmokestinimo reformos poveikį biudžetui. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 105,1 % 2022 m. pabaigoje iki 106,7 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 5 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP šiek tiek mažesnis: 106 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia šiek tiek didesnis Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas 2023 m. nominalusis BVP; |
| --- | --- |

(17)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 5,1 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia atspindi didėjančias nuolatines einamąsias išlaidas (visų pirma dėl automatinio socialinių išmokų ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio indeksavimo, taip pat dėl visuomenės senėjimo), laikino įmonių socialinių įmokų sumažėjimo per 2023 m. pirmąjį pusmetį ir deficitą didinančios gyvenamųjų namų energinių produktų apmokestinimo reformos poveikį biudžetui. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 105,1 % 2022 m. pabaigoje iki 106,7 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 5 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP šiek tiek mažesnis: 106 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia šiek tiek didesnis Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas 2023 m. nominalusis BVP;

| (18) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro nuo 2022 m. pratęstos priemonės, visų pirma akcizų benzinui sumažinimas, kuris nustojo galioti 2023 m. kovo 31 d., gyvenamųjų namų elektros energijos ir dujų sutartims taikomo PVM sumažinimas, socialinio tarifo aprėpties išplėtimas, taikant jį energiniams produktams, energetikos dokumentų rinkinys, numatyti fiksuotųjų sumų pervedimai (namų ūkiams, naudojantiems kitus šildymo šaltinius nei dujos ir elektros energija) ir tiesioginė parama įmonėms, susiduriančioms su didėjančiomis energijos sąnaudomis. Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos tiekėjų nenumatytam pelnui, t. y. elektros energijos ir naftos sektorių mokesčiai, taikomi nuo 2022 m., ir 2023 m. taikomas tarptautinio dujų tinklo operatoriaus („Fluxys“) mokestis. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,4 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, nors daugeliu jų išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,2 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., išliks stabilios. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,5 % BVP) panaikinimas. |
| --- | --- |

(18)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro nuo 2022 m. pratęstos priemonės, visų pirma akcizų benzinui sumažinimas, kuris nustojo galioti 2023 m. kovo 31 d., gyvenamųjų namų elektros energijos ir dujų sutartims taikomo PVM sumažinimas, socialinio tarifo aprėpties išplėtimas, taikant jį energiniams produktams, energetikos dokumentų rinkinys, numatyti fiksuotųjų sumų pervedimai (namų ūkiams, naudojantiems kitus šildymo šaltinius nei dujos ir elektros energija) ir tiesioginė parama įmonėms, susiduriančioms su didėjančiomis energijos sąnaudomis. Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos tiekėjų nenumatytam pelnui, t. y. elektros energijos ir naftos sektorių mokesčiai, taikomi nuo 2022 m., ir 2023 m. taikomas tarptautinio dujų tinklo operatoriaus („Fluxys“) mokestis. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,4 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, nors daugeliu jų išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,2 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., išliks stabilios. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,5 % BVP) panaikinimas.

| (19) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Belgijai 2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinio laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tuo pačiu metu Belgija turėtų būti pasirengusi pritaikyti dabartines išlaidas prie kintančios situacijos. Belgijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(19)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Belgijai 2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinio laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tuo pačiu metu Belgija turėtų būti pasirengusi pritaikyti dabartines išlaidas prie kintančios situacijos. Belgijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (20) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 1,1 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,7 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimo, viršijančio vidutinio laikotarpio potencialios gamybos apimties augimą, nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą taip pat skatina nuolatinis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir socialinių išmokų didėjimas (dėl tokių darbo užmokesčio ir išmokų indeksavimo), struktūriškai didėjančios einamosios išlaidos dėl visuomenės senėjimo, gyvenamųjų namų sutarčių apmokestinimo reforma ir laikinas įmonių socialinių įmokų sumažėjimas per pirmąjį 2023 m. pusmetį. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (13). Todėl Belgija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicinius pastatų renovacijos, tvaraus judumo ir energetikos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo projektus, ir pagrindines investicijas, kuriomis siekiama paspartinti skaitmeninę pertvarką (įskaitant viešojo administravimo skaitmenizaciją, skaitmeninės įtraukties skatinimą ir kibernetinio saugumo stiprinimą) ir kurios finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 1,1 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,7 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimo, viršijančio vidutinio laikotarpio potencialios gamybos apimties augimą, nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą taip pat skatina nuolatinis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir socialinių išmokų didėjimas (dėl tokių darbo užmokesčio ir išmokų indeksavimo), struktūriškai didėjančios einamosios išlaidos dėl visuomenės senėjimo, gyvenamųjų namų sutarčių apmokestinimo reforma ir laikinas įmonių socialinių įmokų sumažėjimas per pirmąjį 2023 m. pusmetį. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (13). Todėl Belgija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicinius pastatų renovacijos, tvaraus judumo ir energetikos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo projektus, ir pagrindines investicijas, kuriomis siekiama paspartinti skaitmeninę pertvarką (įskaitant viešojo administravimo skaitmenizaciją, skaitmeninės įtraukties skatinimą ir kibernetinio saugumo stiprinimą) ir kurios finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,2 % BVP. 2024 m. sumažėjimas taip pat rodo, kad buvo atšauktos laikinos paramos priemonės, priimtos atsižvelgiant į kylančias energijos kainas. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 107,1 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,7 % BVP. Tai yra daugiau nei 2023 m. Stabilumo programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl 2023 m. Stabilumo programoje dar nenurodytų deficito mažinimo priemonių, kurios sudaro 0,2 % BVP (todėl į jas Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje neatsižvelgta), ir dėl mažiau palankios valdžios sektoriaus pajamų, visų pirma susijusių su pelno mokesčiais, projekcijos. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 107,3 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(21)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,2 % BVP. 2024 m. sumažėjimas taip pat rodo, kad buvo atšauktos laikinos paramos priemonės, priimtos atsižvelgiant į kylančias energijos kainas. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 107,1 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,7 % BVP. Tai yra daugiau nei 2023 m. Stabilumo programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl 2023 m. Stabilumo programoje dar nenurodytų deficito mažinimo priemonių, kurios sudaro 0,2 % BVP (todėl į jas Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje neatsižvelgta), ir dėl mažiau palankios valdžios sektoriaus pajamų, visų pirma susijusių su pelno mokesčiais, projekcijos. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 107,3 % 2024 m. pabaigoje;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat šiuo metu daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat šiuo metu daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (23) | Reglamente (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,7 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (15) 2024 m. neturėtų viršyti 2 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,4 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(23)

Reglamente (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,7 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (15) 2024 m. neturėtų viršyti 2 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,4 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą;

| (24) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,7 %, o tai viršys rekomenduojamą augimo tempą; |
| --- | --- |

(24)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,7 %, o tai viršys rekomenduojamą augimo tempą;

| (25) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 2,9 % BVP 2023 m. iki 3,1 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas, t. y. taip, kaip nurodyta Priemonėje. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tarp šių reformų ir investicijų – rengiama mokesčių ir išmokų sistemos fiskalinė reforma, kuria siekiama skatinti užimtumą ir ekonominę veiklą kartu skatinant viešųjų finansų tvarumą, ir pensijų reforma (kaip numatyta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane), kuria siekiama pagerinti pensijų sistemos finansinį tvarumą. Be to, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo planu ketinama dėti daugiau pastangų siekiant skatinti viešąsias investicijas, kad būtų paspartinta žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, be kita ko, įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą; |
| --- | --- |

(25)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 2,9 % BVP 2023 m. iki 3,1 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas, t. y. taip, kaip nurodyta Priemonėje. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tarp šių reformų ir investicijų – rengiama mokesčių ir išmokų sistemos fiskalinė reforma, kuria siekiama skatinti užimtumą ir ekonominę veiklą kartu skatinant viešųjų finansų tvarumą, ir pensijų reforma (kaip numatyta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane), kuria siekiama pagerinti pensijų sistemos finansinį tvarumą. Be to, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo planu ketinama dėti daugiau pastangų siekiant skatinti viešąsias investicijas, kad būtų paspartinta žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, be kita ko, įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

| (26) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,3 % BVP 2025 m. ir iki 2,9 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad 2026 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 107,1 % 2024 m. pabaigoje iki 107,8 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(26)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,3 % BVP 2025 m. ir iki 2,9 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad 2026 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 107,1 % 2024 m. pabaigoje iki 107,8 % iki 2026 m. pabaigos;

| (27) | Belgijai kyla didelių fiskalinio tvarumo problemų. Šie sunkumai susiję tiek su didele valdžios sektoriaus skola, tiek su sparčiai senėjant visuomenei (jei politika nesikeis) numatomu su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų neigiamo poveikio viešiesiems finansams didėjimu. Komisijos 2021 m. ataskaitoje dėl senėjimo numatoma, kad, daugiausia dėl pensijų ir ilgalaikės priežiūros išlaidų, iki 2040 m. su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos padidės 3,6 procentinio punkto BVP, o iki 2070 m. – 5,4 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad 2019–2070 m. pensijų išlaidos padidės 3 procentiniais punktais BVP, palyginti su vidutiniškai 0,1 procentinio punkto BVP euro zonoje. Belgijos atveju esminis numatomas padidėjimas būtų pasiektas jau 2040 m., kai pensijų išlaidos padidėtų 2,7 procentinio punkto BVP iki 14,9 % BVP. Belgijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta pensijų reforma, kuria siekiama padėti spręsti šį uždavinį, kartu su kitais tikslais, pavyzdžiui, didinti sistemos socialinį tvarumą, skatinti žmones išlikti aktyviais darbo rinkoje įvykdžius ankstyvo išėjimo į pensiją sąlygas ir užtikrinti didesnę pensijų sistemų tarpusavio ir vidaus konvergenciją. Ilgalaikės priežiūros srityje viešosios išlaidos 2019 m. sudarė 2,2 % BVP (Sąjungos vidurkis – 1,7 %), todėl Belgija tapo viena iš šalių, kurių išlaidos ilgalaikei priežiūrai Sąjungoje yra didžiausios. Prognozuojama, kad iki 2070 m. ilgalaikės priežiūros išlaidos pagal pagrindinį scenarijų toliau didės iki 4,3 % BVP. Tačiau pagal nepalankiausius scenarijus tos išlaidos galėtų padidėti iki 6,0 % BVP (16). Duomenys rodo, kad gali būti per daug naudojamasi stacionariąja globa ir vyresnio amžiaus žmonės apgyvendinami tokioje specialioje įstaigoje be reikalo arba pirma laiko. Turimi duomenys rodo, kad vyresnio amžiaus žmonių, be reikalo arba bent jau pirma laiko apgyvendintų stacionariosios globos įstaigoje, skaičius tebėra didelis, nors per pastarąjį dešimtmetį mažėjo. Visų pirma iš duomenų matyti, kad Briuselyje ir Valonijoje asmenų, kuriems šis klausimas daro poveikį, dalis buvo didelė. Federaciniai subjektai, kuriems nuo 2019 m. perduota atsakomybė už ilgalaikę priežiūrą, inicijavo reformas, kuriomis siekiama gerinti ekonomiškai efektyvų naudojimąsi įvairiomis priežiūros įstaigomis, visų pirma siekiant išvengti apgyvendinimo specialioje įstaigoje be reikalo arba pirma laiko ir jį atidėti. Tačiau jose nepakankamai dėmesio skiriama fiskalinio tvarumo problemai spręsti; |
| --- | --- |

(27)

Belgijai kyla didelių fiskalinio tvarumo problemų. Šie sunkumai susiję tiek su didele valdžios sektoriaus skola, tiek su sparčiai senėjant visuomenei (jei politika nesikeis) numatomu su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų neigiamo poveikio viešiesiems finansams didėjimu. Komisijos 2021 m. ataskaitoje dėl senėjimo numatoma, kad, daugiausia dėl pensijų ir ilgalaikės priežiūros išlaidų, iki 2040 m. su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos padidės 3,6 procentinio punkto BVP, o iki 2070 m. – 5,4 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad 2019–2070 m. pensijų išlaidos padidės 3 procentiniais punktais BVP, palyginti su vidutiniškai 0,1 procentinio punkto BVP euro zonoje. Belgijos atveju esminis numatomas padidėjimas būtų pasiektas jau 2040 m., kai pensijų išlaidos padidėtų 2,7 procentinio punkto BVP iki 14,9 % BVP. Belgijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta pensijų reforma, kuria siekiama padėti spręsti šį uždavinį, kartu su kitais tikslais, pavyzdžiui, didinti sistemos socialinį tvarumą, skatinti žmones išlikti aktyviais darbo rinkoje įvykdžius ankstyvo išėjimo į pensiją sąlygas ir užtikrinti didesnę pensijų sistemų tarpusavio ir vidaus konvergenciją. Ilgalaikės priežiūros srityje viešosios išlaidos 2019 m. sudarė 2,2 % BVP (Sąjungos vidurkis – 1,7 %), todėl Belgija tapo viena iš šalių, kurių išlaidos ilgalaikei priežiūrai Sąjungoje yra didžiausios. Prognozuojama, kad iki 2070 m. ilgalaikės priežiūros išlaidos pagal pagrindinį scenarijų toliau didės iki 4,3 % BVP. Tačiau pagal nepalankiausius scenarijus tos išlaidos galėtų padidėti iki 6,0 % BVP (16). Duomenys rodo, kad gali būti per daug naudojamasi stacionariąja globa ir vyresnio amžiaus žmonės apgyvendinami tokioje specialioje įstaigoje be reikalo arba pirma laiko. Turimi duomenys rodo, kad vyresnio amžiaus žmonių, be reikalo arba bent jau pirma laiko apgyvendintų stacionariosios globos įstaigoje, skaičius tebėra didelis, nors per pastarąjį dešimtmetį mažėjo. Visų pirma iš duomenų matyti, kad Briuselyje ir Valonijoje asmenų, kuriems šis klausimas daro poveikį, dalis buvo didelė. Federaciniai subjektai, kuriems nuo 2019 m. perduota atsakomybė už ilgalaikę priežiūrą, inicijavo reformas, kuriomis siekiama gerinti ekonomiškai efektyvų naudojimąsi įvairiomis priežiūros įstaigomis, visų pirma siekiant išvengti apgyvendinimo specialioje įstaigoje be reikalo arba pirma laiko ir jį atidėti. Tačiau jose nepakankamai dėmesio skiriama fiskalinio tvarumo problemai spręsti;

| (28) | nepaisant pastarojo meto reformų, mokesčių pleištas (socialinio draudimo įmokos ir darbo pajamų apmokestinimas) Belgijoje tebėra gerokai didesnis už Sąjungos vidurkį visais darbo užmokesčio lygmenimis, išskyrus labai mažą darbo užmokestį gaunančius asmenis (50 % vidurkio), o tai gali skatinti nedirbti. Nustatytos kai kurios priemonės, kuriomis siekiama padidinti mažą darbo užmokestį gaunančių asmenų grynąsias pajamas, pavyzdžiui, priemoka už darbą (Flandrijoje) ir lengvatos dirbantiesiems ilgalaikiams bedarbiams arba tarpregioniniam judumui (federaliniu lygmeniu). Tačiau tomis priemonėmis taip pat dar labiau padidinamas aukštas ribinis mokesčio tarifas mažesnes nei vidutines pajamas gaunantiems asmenims (mažo darbo užmokesčio spąstai), o tai gali neskatinti investuoti į mokymąsi visą gyvenimą ir padidinti dirbtų valandų skaičių. Bedarbio pašalpos išmokamos neribotą laiką ir (ilgalaikių bedarbių atveju) nėra grindžiamos materialine padėtimi. Be to, kelios nepiniginės socialinės išmokos yra susijusios su paramos gavėjų bedarbio statusu, o tai gali prisidėti prie esamo neaktyvumo, nedarbo ir mažo darbo užmokesčio spąstų. Nuodugni išmokų sistemos peržiūra padidintų skaidrumą, kiek tai susiję su paskatomis dirbti, ir galėtų padėti padidinti aktyvumo skatinimo politikos veiksmingumą; |
| --- | --- |

(28)

nepaisant pastarojo meto reformų, mokesčių pleištas (socialinio draudimo įmokos ir darbo pajamų apmokestinimas) Belgijoje tebėra gerokai didesnis už Sąjungos vidurkį visais darbo užmokesčio lygmenimis, išskyrus labai mažą darbo užmokestį gaunančius asmenis (50 % vidurkio), o tai gali skatinti nedirbti. Nustatytos kai kurios priemonės, kuriomis siekiama padidinti mažą darbo užmokestį gaunančių asmenų grynąsias pajamas, pavyzdžiui, priemoka už darbą (Flandrijoje) ir lengvatos dirbantiesiems ilgalaikiams bedarbiams arba tarpregioniniam judumui (federaliniu lygmeniu). Tačiau tomis priemonėmis taip pat dar labiau padidinamas aukštas ribinis mokesčio tarifas mažesnes nei vidutines pajamas gaunantiems asmenims (mažo darbo užmokesčio spąstai), o tai gali neskatinti investuoti į mokymąsi visą gyvenimą ir padidinti dirbtų valandų skaičių. Bedarbio pašalpos išmokamos neribotą laiką ir (ilgalaikių bedarbių atveju) nėra grindžiamos materialine padėtimi. Be to, kelios nepiniginės socialinės išmokos yra susijusios su paramos gavėjų bedarbio statusu, o tai gali prisidėti prie esamo neaktyvumo, nedarbo ir mažo darbo užmokesčio spąstų. Nuodugni išmokų sistemos peržiūra padidintų skaidrumą, kiek tai susiję su paskatomis dirbti, ir galėtų padėti padidinti aktyvumo skatinimo politikos veiksmingumą;

| (29) | plačiai naudojamos mokesčių išlaidos, iš dalies siekiant atsverti didelius mokesčių tarifus, lemia neveiksmingumą ir didesnį palankumą tam tikrų rūšių atlyginimams ir išlaidoms. Tai sukelia ekonominių, socialinių ir aplinkos iškraipymų. Specialios schemos, pvz., maisto talonai, subsidijos už važinėjimą į darbą arba atleidimas nuo išskaičiuojamojo mokesčio už viršvalandžius, mokslinių tyrimų ir plėtros darbas ir darbas naktį ir (arba) pamaininis darbas, biudžetui brangiai kainuoja ir, kaip nustatyta, lemia neveiksmingumą. Tam tikra gyventojų pajamų mokesčio atskaita (pvz., paslaugų kuponų atskaita) neproporcingai naudinga dideles pajamas gaunantiems asmenims. Vis dar taikomos mokesčių paskatos investicijoms į nekilnojamąjį turtą federaliniu lygmeniu (kadastro vertės, pagal kurias nepakankamai įvertinamos faktinės nuomos pajamos, antrinio būsto paskolų palūkanų atskaita) ir regioniniu lygmeniu (Valonijoje – vadinamieji „chèque-habitat“). Šios mokesčių paskatos iškraipo išteklių paskirstymą ir gali lemti pernelyg dideles mokesčių paskata grindžiamas investicijas į tam tikrų rūšių turtą. Padidėjo su mokesčiais susijusios aplinkai kenksmingos subsidijos. Mažinant PVM tarifą, taikomą elektros energijai ir dujoms pagal būsto sutartis, kartu teikiant paramą namų ūkiams, ilguoju laikotarpiu toliau teikiama pirmenybė iškastiniam kurui ir neskatinama labiau įvairinti energijos šaltinius, o energiją taupyti. Atsižvelgiant į didėjančias eismo spūstis ir oro taršos problemas, vis dar nepakankamai išnaudojami transporto ir taršos mokesčiai. Jei bus priimta ir įgyvendinta platesnio masto mokesčių reforma, kurią vyriausybė planuoja įgyvendinti iki 2024 m., tikėtina, kad sumažės darbo jėgai tenkanti mokesčių našta ir kai kurie iškraipymai; |
| --- | --- |

(29)

plačiai naudojamos mokesčių išlaidos, iš dalies siekiant atsverti didelius mokesčių tarifus, lemia neveiksmingumą ir didesnį palankumą tam tikrų rūšių atlyginimams ir išlaidoms. Tai sukelia ekonominių, socialinių ir aplinkos iškraipymų. Specialios schemos, pvz., maisto talonai, subsidijos už važinėjimą į darbą arba atleidimas nuo išskaičiuojamojo mokesčio už viršvalandžius, mokslinių tyrimų ir plėtros darbas ir darbas naktį ir (arba) pamaininis darbas, biudžetui brangiai kainuoja ir, kaip nustatyta, lemia neveiksmingumą. Tam tikra gyventojų pajamų mokesčio atskaita (pvz., paslaugų kuponų atskaita) neproporcingai naudinga dideles pajamas gaunantiems asmenims. Vis dar taikomos mokesčių paskatos investicijoms į nekilnojamąjį turtą federaliniu lygmeniu (kadastro vertės, pagal kurias nepakankamai įvertinamos faktinės nuomos pajamos, antrinio būsto paskolų palūkanų atskaita) ir regioniniu lygmeniu (Valonijoje – vadinamieji „chèque-habitat“). Šios mokesčių paskatos iškraipo išteklių paskirstymą ir gali lemti pernelyg dideles mokesčių paskata grindžiamas investicijas į tam tikrų rūšių turtą. Padidėjo su mokesčiais susijusios aplinkai kenksmingos subsidijos. Mažinant PVM tarifą, taikomą elektros energijai ir dujoms pagal būsto sutartis, kartu teikiant paramą namų ūkiams, ilguoju laikotarpiu toliau teikiama pirmenybė iškastiniam kurui ir neskatinama labiau įvairinti energijos šaltinius, o energiją taupyti. Atsižvelgiant į didėjančias eismo spūstis ir oro taršos problemas, vis dar nepakankamai išnaudojami transporto ir taršos mokesčiai. Jei bus priimta ir įgyvendinta platesnio masto mokesčių reforma, kurią vyriausybė planuoja įgyvendinti iki 2024 m., tikėtina, kad sumažės darbo jėgai tenkanti mokesčių našta ir kai kurie iškraipymai;

| (30) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Belgijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, tačiau didėja įgyvendinimo vėlavimo rizika. Belgija dar nėra pateikusi mokėjimo prašymo. Kad įgyvendinimas vyktų sparčiai ir nuosekliai reikės veiksmingo valdymo. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano peržiūros tikimasi 2023 m., į jį, be kita ko, įtraukiant skyrių „REPowerEU“, kartu atsižvelgiant į tai, kad pagal Priemonę Belgijai skiriama didžiausia dotacijos suma buvo sumažinta. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Belgijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį 2023 m. kovo 31 d. Belgija pareiškė ketinanti prašyti 1 024 900 000 EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(30)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Belgijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, tačiau didėja įgyvendinimo vėlavimo rizika. Belgija dar nėra pateikusi mokėjimo prašymo. Kad įgyvendinimas vyktų sparčiai ir nuosekliai reikės veiksmingo valdymo. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano peržiūros tikimasi 2023 m., į jį, be kita ko, įtraukiant skyrių „REPowerEU“, kartu atsižvelgiant į tai, kad pagal Priemonę Belgijai skiriama didžiausia dotacijos suma buvo sumažinta. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Belgijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį 2023 m. kovo 31 d. Belgija pareiškė ketinanti prašyti 1 024 900 000 EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (31) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Belgijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus, išskyrus dokumentą dėl Europos regioninės plėtros fondo Briuselio sostinės regionui, kuris buvo priimtas 2023 m. Kad Belgijoje būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(31)

2022 m. Komisija patvirtino visus Belgijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus, išskyrus dokumentą dėl Europos regioninės plėtros fondo Briuselio sostinės regionui, kuris buvo priimtas 2023 m. Kad Belgijoje būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (32) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Belgijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su jos darbo rinka, švietimo sistema, energetikos politika ir žaliąja pertvarka. Laisvų darbo vietų rodiklis Belgijoje šiuo metu yra vienas didžiausių Sąjungoje ir darbdaviams vis sunkiau įdarbinti tinkamų įgūdžių turinčius darbuotojus. Tačiau regioniniai dalyvavimo darbo rinkoje skirtumai yra dideli. Labai trūksta tiek žemos, tiek aukštos kvalifikacijos profesijų darbuotojų ir jų trūksta keliuose sektoriuose, be kita ko, informacinių ir ryšių technologijų sektoriuje, specialistų, techninėse ir mokslinėse darbo vietose, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų bei sveikatos priežiūros sektoriuose. Gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) absolventų, ypač moterų, skaičius tebėra mažas ir, nepaisant specialių STEM veiksmų planų, jų dalis didėja lėtai. Įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktis taip pat paaiškinama tuo, kad suaugusiųjų mokymosi programose dalyvauja mažai žmonių. Dabartinės suaugusiųjų mokymosi paskatos gali nepasiekti žemo išsilavinimo asmenų, kuriems kvalifikacijos kėlimas galėtų suteikti geresnių užimtumo galimybių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Darbo jėgos trūkumo ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemos sprendimas yra vienas iš pagrindinių svertų norint įgyvendinti skaitmeninę transformaciją ir sudaryti sąlygas žaliajai pertvarkai, taip pat pasiekti 2030 m. Sąjungos pagrindinius tikslus užimtumo ir įgūdžių srityje; |
| --- | --- |

(32)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Belgijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su jos darbo rinka, švietimo sistema, energetikos politika ir žaliąja pertvarka. Laisvų darbo vietų rodiklis Belgijoje šiuo metu yra vienas didžiausių Sąjungoje ir darbdaviams vis sunkiau įdarbinti tinkamų įgūdžių turinčius darbuotojus. Tačiau regioniniai dalyvavimo darbo rinkoje skirtumai yra dideli. Labai trūksta tiek žemos, tiek aukštos kvalifikacijos profesijų darbuotojų ir jų trūksta keliuose sektoriuose, be kita ko, informacinių ir ryšių technologijų sektoriuje, specialistų, techninėse ir mokslinėse darbo vietose, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų bei sveikatos priežiūros sektoriuose. Gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) absolventų, ypač moterų, skaičius tebėra mažas ir, nepaisant specialių STEM veiksmų planų, jų dalis didėja lėtai. Įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktis taip pat paaiškinama tuo, kad suaugusiųjų mokymosi programose dalyvauja mažai žmonių. Dabartinės suaugusiųjų mokymosi paskatos gali nepasiekti žemo išsilavinimo asmenų, kuriems kvalifikacijos kėlimas galėtų suteikti geresnių užimtumo galimybių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Darbo jėgos trūkumo ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemos sprendimas yra vienas iš pagrindinių svertų norint įgyvendinti skaitmeninę transformaciją ir sudaryti sąlygas žaliajai pertvarkai, taip pat pasiekti 2030 m. Sąjungos pagrindinius tikslus užimtumo ir įgūdžių srityje;

| (33) | veiksmingesnės ir tikslingesnės aktyvumo skatinimo priemonės ne tik sumažintų mokesčių ir išmokų sistemos paskatas nedirbti, bet galėtų padėti išnaudoti didelį esamą darbo jėgos potencialą ir sumažinti didėjantį darbo jėgos ir įgūdžių trūkumą. Nepalankioje padėtyje esančios grupės, įskaitant žemo lygio išsilavinimo, migrantų kilmės ar neįgalius asmenis, yra mažiau integruotos į darbo rinką. Vidutinis perėjimo nuo nedarbo ar neaktyvumo prie užimtumo rodiklis žemas. Tai rodo, kad vis dar yra galimybių didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą, visų pirma atliekant sistemingesnius vertinimus ir taikant integruotus būdus darbo ieškantiems asmenims, kurie ieškodami darbo susiduria su įvairiomis kliūtimis. Siekiant toliau didinti užimtumo lygį taip pat reikės vykdyti politiką, kuria būtų skatinama ilgalaikių laikinojo nedarbingumo atostogų, visų pirma dėl išsekimo ir depresijos (25 % atvejų), išėjusių darbuotojų, kurių skaičius šiuo metu gerokai viršija bedarbių skaičių, reintegracija; |
| --- | --- |

(33)

veiksmingesnės ir tikslingesnės aktyvumo skatinimo priemonės ne tik sumažintų mokesčių ir išmokų sistemos paskatas nedirbti, bet galėtų padėti išnaudoti didelį esamą darbo jėgos potencialą ir sumažinti didėjantį darbo jėgos ir įgūdžių trūkumą. Nepalankioje padėtyje esančios grupės, įskaitant žemo lygio išsilavinimo, migrantų kilmės ar neįgalius asmenis, yra mažiau integruotos į darbo rinką. Vidutinis perėjimo nuo nedarbo ar neaktyvumo prie užimtumo rodiklis žemas. Tai rodo, kad vis dar yra galimybių didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą, visų pirma atliekant sistemingesnius vertinimus ir taikant integruotus būdus darbo ieškantiems asmenims, kurie ieškodami darbo susiduria su įvairiomis kliūtimis. Siekiant toliau didinti užimtumo lygį taip pat reikės vykdyti politiką, kuria būtų skatinama ilgalaikių laikinojo nedarbingumo atostogų, visų pirma dėl išsekimo ir depresijos (25 % atvejų), išėjusių darbuotojų, kurių skaičius šiuo metu gerokai viršija bedarbių skaičių, reintegracija;

| (34) | darbo jėgos trūkumas ir įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitiktis kelia abejonių dėl to, ar švietimo sistemos yra veiksmingos, įtraukios ir teisingos, be kita ko, atsižvelgiant į dideles viešąsias išlaidas švietimui. Su mokinių socialine ir ekonomine padėtimi bei migrantų kilme siejamas švietimo rezultatų atotrūkis – vienas didžiausių Sąjungoje ir lemia nelygybę švietimo srityje. Bus labai svarbu didinti profesinio rengimo ir mokymo sistemų atitiktį darbo rinkos poreikiams ir patrauklumą. Mokytojo profesijos stiprinimas užtikrinant geresnį mokytojų rengimą ir tęstinį profesinį tobulėjimą, taip pat lankstesnės ir patrauklesnės karjeros galimybės padėtų sumažinti didėjantį kvalifikuotų mokytojų trūkumą, dėl kurio gali dar labiau padidėti esama švietimo nelygybė. Neseniai imtasi arba planuojama imtis tam tikrų veiksmų siekiant sustiprinti mokytojo profesiją. Bus labai svarbu tęsti ir stebėti tų priemonių įgyvendinimą ir jų poveikį; |
| --- | --- |

(34)

darbo jėgos trūkumas ir įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitiktis kelia abejonių dėl to, ar švietimo sistemos yra veiksmingos, įtraukios ir teisingos, be kita ko, atsižvelgiant į dideles viešąsias išlaidas švietimui. Su mokinių socialine ir ekonomine padėtimi bei migrantų kilme siejamas švietimo rezultatų atotrūkis – vienas didžiausių Sąjungoje ir lemia nelygybę švietimo srityje. Bus labai svarbu didinti profesinio rengimo ir mokymo sistemų atitiktį darbo rinkos poreikiams ir patrauklumą. Mokytojo profesijos stiprinimas užtikrinant geresnį mokytojų rengimą ir tęstinį profesinį tobulėjimą, taip pat lankstesnės ir patrauklesnės karjeros galimybės padėtų sumažinti didėjantį kvalifikuotų mokytojų trūkumą, dėl kurio gali dar labiau padidėti esama švietimo nelygybė. Neseniai imtasi arba planuojama imtis tam tikrų veiksmų siekiant sustiprinti mokytojo profesiją. Bus labai svarbu tęsti ir stebėti tų priemonių įgyvendinimą ir jų poveikį;

| (35) | beveik 70 % Belgijos bendrųjų energijos vidaus sąnaudų sudaro importuojamas iškastinis kuras. 2021 m. nafta sudarė 45 % Belgijos energijos rūšių derinio, o gamtinės dujos – 23 %. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Belgijoje sumažėjo 15 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, laikantis Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (17) nustatytos siektinos sumažinimo reikšmės (15 %). Belgija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (18). Atsinaujinančiųjų išteklių energija 2021 m. sudarė tik 13 % galutinių energijos sąnaudų. Belgijai reikės gerokai padidinti savo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą iki 2030 m., o jis šiuo metu yra 17,5 % ir jo Komisija 2020 m. vertinime nelaikė plataus užmojo, atspindinčio platesnio užmojo Sąjungos tikslus. Siekiant sumažinti, kaip planuota, branduolinės energijos naudojimą ir prognozuojamą elektros energijos paklausos didėjimą, reikės gerokai padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių dalį. Tačiau sausumos vėjo energijos projektų plėtrai ir su tuo susijusiai elektros tinklo plėtrai vis dar ypač trukdo didelė visuomenės priešprieša ir didelis vėlavimas, susijęs su leidimų išdavimo procedūromis, visų pirma pasikartojančios ir ilgai trunkančios apskundimo procedūros. Galima imtis tolesnių veiksmų siekiant paspartinti sausumos vėjo energijos įrenginių diegimą ir susijusį tinklo stiprinimą. Teritorijų planavimas ir vėjo jėgainių minimalaus atstumo nuo oro uostų, radarų ir karinių zonų taisyklių peržiūra galėtų sudaryti sąlygas vėjo energijai skirti daugiau plotų. Be to, leidimų išdavimas galėtų būti palengvintas suteikiant vėjo ir tinklo infrastruktūros projektams viršesnio viešojo intereso statusą ir greičiau nagrinėjant skundus. Savivaldybių ir piliečių dalyvavimas atsinaujinančiosios energijos gamybos projektuose galėtų padidinti priimtinumą vietos lygmeniu.
  Ant stogo montuojamų (tiek mažų, tiek didelių) saulės baterijų plokščių įrengimo mastą būtų galima toliau skatinti priimant reformas, kuriomis nustatomi privalomi reikalavimai dideliems viešiesiems ir komerciniams pastatams, paskatos nuomotojams ir teisinės sistemos, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos dalytis energija. Be to, būtų galima skatinti naudoti pasigamintą energiją ir užtikrinti paklausos lankstumą. Iniciatyviai rengiant integruotesnius ir nuoseklesnius dešimtmečio elektros energijos tinklo investicijų planus būtų galima išvengti vėlavimų sujungiant naujus vėjo energijos projektus (ir kitus atsinaujinančiuosius energijos išteklius) ir galutinius naudotojus (šilumos siurblius, elektromobilių įkrovimo prieigas) ir tikėtis numatomo pramoninio elektros energijos suvartojimo padidėjimo; |
| --- | --- |

(35)

beveik 70 % Belgijos bendrųjų energijos vidaus sąnaudų sudaro importuojamas iškastinis kuras. 2021 m. nafta sudarė 45 % Belgijos energijos rūšių derinio, o gamtinės dujos – 23 %. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Belgijoje sumažėjo 15 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, laikantis Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (17) nustatytos siektinos sumažinimo reikšmės (15 %). Belgija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (18). Atsinaujinančiųjų išteklių energija 2021 m. sudarė tik 13 % galutinių energijos sąnaudų. Belgijai reikės gerokai padidinti savo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą iki 2030 m., o jis šiuo metu yra 17,5 % ir jo Komisija 2020 m. vertinime nelaikė plataus užmojo, atspindinčio platesnio užmojo Sąjungos tikslus. Siekiant sumažinti, kaip planuota, branduolinės energijos naudojimą ir prognozuojamą elektros energijos paklausos didėjimą, reikės gerokai padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių dalį. Tačiau sausumos vėjo energijos projektų plėtrai ir su tuo susijusiai elektros tinklo plėtrai vis dar ypač trukdo didelė visuomenės priešprieša ir didelis vėlavimas, susijęs su leidimų išdavimo procedūromis, visų pirma pasikartojančios ir ilgai trunkančios apskundimo procedūros. Galima imtis tolesnių veiksmų siekiant paspartinti sausumos vėjo energijos įrenginių diegimą ir susijusį tinklo stiprinimą. Teritorijų planavimas ir vėjo jėgainių minimalaus atstumo nuo oro uostų, radarų ir karinių zonų taisyklių peržiūra galėtų sudaryti sąlygas vėjo energijai skirti daugiau plotų. Be to, leidimų išdavimas galėtų būti palengvintas suteikiant vėjo ir tinklo infrastruktūros projektams viršesnio viešojo intereso statusą ir greičiau nagrinėjant skundus. Savivaldybių ir piliečių dalyvavimas atsinaujinančiosios energijos gamybos projektuose galėtų padidinti priimtinumą vietos lygmeniu.

Ant stogo montuojamų (tiek mažų, tiek didelių) saulės baterijų plokščių įrengimo mastą būtų galima toliau skatinti priimant reformas, kuriomis nustatomi privalomi reikalavimai dideliems viešiesiems ir komerciniams pastatams, paskatos nuomotojams ir teisinės sistemos, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos dalytis energija. Be to, būtų galima skatinti naudoti pasigamintą energiją ir užtikrinti paklausos lankstumą. Iniciatyviai rengiant integruotesnius ir nuoseklesnius dešimtmečio elektros energijos tinklo investicijų planus būtų galima išvengti vėlavimų sujungiant naujus vėjo energijos projektus (ir kitus atsinaujinančiuosius energijos išteklius) ir galutinius naudotojus (šilumos siurblius, elektromobilių įkrovimo prieigas) ir tikėtis numatomo pramoninio elektros energijos suvartojimo padidėjimo;

| (36) | tolesnės politikos reformos ir papildomos investicijos, kuriomis siekiama sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį energetikos, pramonės, pastatų ir transporto sektoriuose, padėtų sumažinti didelę bendrą Belgijos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo. Energijos vartojimo efektyvumo didinimas pramonėje galėtų būti skatinamas tobulinant savanoriškus susitarimus, nustatant energijos taupymo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planus didžiausiems iškastinio kuro naudotojams, skatinant elektrifikaciją ir pramoninių šilumos siurblių diegimą bei toliau įtvirtinant žiedinės gamybos metodus. Kyla rizika, kad Belgija nepasieks savo 2030 m. renovacijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslų. Vis dar labai svarbu mažinti iškastinio kuro sunaudojimą pastatuose. Todėl dabartinės investicijos į energinę renovaciją turėtų būti suintensyvintos ir papildytos politikos reformomis, pavyzdžiui, iškastinio kuro naudojimo naujuose statiniuose uždraudimu, privalomomis renovacijomis, kuriomis didinamas energijos vartojimo efektyvumas, laipsnišku šildymo naudojant iškastinį kurą atsisakymu ir paskatų pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio šildymo sprendimų, pvz., šilumos siurblių ir šilumos tinklų, kuriems tiekiama regeneruota ir atsinaujinančiųjų išteklių energija. Tai turėtų būti daroma švietimą ir mokymą pritaikant prie atitinkamų atsirandančių žaliųjų techninių įgūdžių ir užtikrinant pakankamą ir tinkamą kvalifikaciją turinčių technikų ir statybos darbuotojų skaičių. Kalbant apie transportą, dėl didelės naudojamų asmeninių automobilių dalies, Belgijoje suvartojama daug naftos. Skatinant tausojamąjį judumą (pavyzdžiui, naudojimąsi dviračiais ir dalijimąsi transporto priemonėmis) bei naudojimąsi viešuoju transportu būtų galima sumažinti asmeninių automobilių naudojimą, o kartu ir dėl eismo spūsčių patiriamas išlaidas. 2022 m. dėl nuolatinių investicijų į dviračių infrastruktūrą, populiarinimo iniciatyvų ir tikslinių paskatų susisiekimas dviračiais, kaip važinėjimo į darbą būdas, tapo dažnesnis, visų pirma Flandrijoje ir Briuselyje. Tačiau vis dar yra galimybių toliau skatinti šios formos tausojamąjį judumą investuojant į dviračių infrastruktūrą ir į dviračių eismo saugumą. Po COVID-19 krizės naudojimasis viešuoju transportu dar nevisiškai atsigavo ir galėtų būti toliau skatinamas gerinant priemiestinio ir tarpmiestinio susisiekimo paslaugas, investuojant į transporto priemonių parko atnaujinimą ir paslaugas teikiant dažniau; |
| --- | --- |

(36)

tolesnės politikos reformos ir papildomos investicijos, kuriomis siekiama sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį energetikos, pramonės, pastatų ir transporto sektoriuose, padėtų sumažinti didelę bendrą Belgijos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo. Energijos vartojimo efektyvumo didinimas pramonėje galėtų būti skatinamas tobulinant savanoriškus susitarimus, nustatant energijos taupymo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planus didžiausiems iškastinio kuro naudotojams, skatinant elektrifikaciją ir pramoninių šilumos siurblių diegimą bei toliau įtvirtinant žiedinės gamybos metodus. Kyla rizika, kad Belgija nepasieks savo 2030 m. renovacijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslų. Vis dar labai svarbu mažinti iškastinio kuro sunaudojimą pastatuose. Todėl dabartinės investicijos į energinę renovaciją turėtų būti suintensyvintos ir papildytos politikos reformomis, pavyzdžiui, iškastinio kuro naudojimo naujuose statiniuose uždraudimu, privalomomis renovacijomis, kuriomis didinamas energijos vartojimo efektyvumas, laipsnišku šildymo naudojant iškastinį kurą atsisakymu ir paskatų pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio šildymo sprendimų, pvz., šilumos siurblių ir šilumos tinklų, kuriems tiekiama regeneruota ir atsinaujinančiųjų išteklių energija. Tai turėtų būti daroma švietimą ir mokymą pritaikant prie atitinkamų atsirandančių žaliųjų techninių įgūdžių ir užtikrinant pakankamą ir tinkamą kvalifikaciją turinčių technikų ir statybos darbuotojų skaičių. Kalbant apie transportą, dėl didelės naudojamų asmeninių automobilių dalies, Belgijoje suvartojama daug naftos. Skatinant tausojamąjį judumą (pavyzdžiui, naudojimąsi dviračiais ir dalijimąsi transporto priemonėmis) bei naudojimąsi viešuoju transportu būtų galima sumažinti asmeninių automobilių naudojimą, o kartu ir dėl eismo spūsčių patiriamas išlaidas. 2022 m. dėl nuolatinių investicijų į dviračių infrastruktūrą, populiarinimo iniciatyvų ir tikslinių paskatų susisiekimas dviračiais, kaip važinėjimo į darbą būdas, tapo dažnesnis, visų pirma Flandrijoje ir Briuselyje. Tačiau vis dar yra galimybių toliau skatinti šios formos tausojamąjį judumą investuojant į dviračių infrastruktūrą ir į dviračių eismo saugumą. Po COVID-19 krizės naudojimasis viešuoju transportu dar nevisiškai atsigavo ir galėtų būti toliau skatinamas gerinant priemiestinio ir tarpmiestinio susisiekimo paslaugas, investuojant į transporto priemonių parko atnaujinimą ir paslaugas teikiant dažniau;

| (37) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. trūko kelių profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai žalieji įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, civilinės inžinerijos technikų ir elektrinių operatorių; |
| --- | --- |

(37)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. trūko kelių profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai žalieji įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, civilinės inžinerijos technikų ir elektrinių operatorių;

| (38) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (19) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(38)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (19) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (39) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Belgijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(39)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Belgijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

REKOMENDUOJA Belgijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 2 % (20).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

Dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti ilgalaikės priežiūros veiksmingumą. Vykdyti mokesčių ir išmokų sistemos reformą, kad būtų sumažintos paskatos nedirbti, dalį darbo jėgai tenkančios mokesčių naštos perkeliant kitur ir supaprastinant mokesčių ir išmokų sistemą. Peržiūrėti mokesčių išlaidas, kad būtų sumažintas jų ekonominis, socialinis ir aplinkai kenksmingas poveikis.

2.

Užtikrinti veiksmingą valdymą, kad galėtų sparčiai ir tolygiai įgyvendinti savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Kuo greičiau užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Spręsti darbo jėgos trūkumo ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemą, visų pirma stiprinant aktyvumo skatinimo politiką (įskaitant gaires), kad nepalankioje padėtyje esančios grupės būtų integruojamos į darbo rinką. Gerinti švietimo ir mokymo sistemų rezultatus bei teisingumą ir tęsti reformas siekiant stiprinti mokytojo profesiją. Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro:

4.

spartinti energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir mažinti iškastinio kuro naudojimą pastatuose, toliau skatinti mažinti pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro ir skatinti teikti viešojo transporto paslaugas ir jomis naudotis, ir skatinti tausojamąjį judumą. Spartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir susijusios tinklo infrastruktūros diegimą toliau racionalizuojant leidimų išdavimo procedūras, be kita ko, trumpinant ilgai trunkančias apeliacines procedūras ir priimant teisines sistemas, kuriomis būtų toliau skatinamos investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius ir sudaromos palankesnės sąlygos dalytis energija. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

2

(3)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10161/21 INIT; dok. ST 10161/21 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Belgijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 1).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį.

9

(10)  Tas skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Belgijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Belgijos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 1).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Belgijos vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis nominaliąja verte bus 5,4 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

13

(14)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

14

(15)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

15

(16)  Europos Komisija, 2021 m. ataskaita dėl senėjimo. Numatoma, kad pagal išlaidų konvergencijos scenarijų ir išlaidų bei socialinės apsaugos aprėpties konvergencijos scenarijų Belgijos ilgalaikės priežiūros išlaidos pasieks 6 % BVP.

16

(17)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

17

(18)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

18

(19)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

19

(20)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,7 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 23 konstatuojamojoje dalyje.

20

---

REKOMENDACIJOS

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/13

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Bulgarijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Bulgarijos konvergencijos programos

(2023/C 312/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Bulgarija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Bulgarija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. spalio 15 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Bulgarija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2022 m. gegužės 4 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Bulgarija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. spalio 15 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Bulgarija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2022 m. gegužės 4 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Bulgarija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. gegužės 5 d. Bulgarija pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnio 1 dalį pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Bulgarijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos siekiant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tikslų, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. gegužės 5 d. Bulgarija pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnio 1 dalį pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Bulgarijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos siekiant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tikslų, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Bulgarijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Bulgarijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Bulgarija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Bulgarijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Bulgarijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Bulgarijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Bulgarija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Bulgarijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Bulgarijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 3,9 % BVP 2021 m. iki 2,8 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 23,9 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 22,9 % 2022 m. pabaigoje; 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Bulgarijos biudžeto būklė, nes planuojama, kad jos valdžios sektoriaus deficitas 2023 m. viršys 3 % BVP. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija nurodė, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Bulgarija turėtų į tai atsižvelgti svarstydama ir vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama savo 2024 m. biudžetą; |
| --- | --- |

(12)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Bulgarijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 3,9 % BVP 2021 m. iki 2,8 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 23,9 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 22,9 % 2022 m. pabaigoje; 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Bulgarijos biudžeto būklė, nes planuojama, kad jos valdžios sektoriaus deficitas 2023 m. viršys 3 % BVP. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija nurodė, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Bulgarija turėtų į tai atsižvelgti svarstydama ir vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama savo 2024 m. biudžetą;

| (13) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė sumažintus šildymo ir dujų pridėtinės vertės mokesčio tarifus ir mažesnius elektros, gamtinių ir suskystintųjų dujų akcizo mokesčius, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė subsidijas ne namų ūkių vartotojams ir elektros energijos sistemos paskirstymo operatoriams už suvartotą energiją, namų ūkiams už suvartotas gamtines dujas, taip pat centralizuoto šildymo įmonėms. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, konkrečiai laikinas mokestis, taikomas energetikos sektoriaus valstybės valdomoms įmonėms. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 1,0 % BVP, palyginti su 3,7 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(13)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė sumažintus šildymo ir dujų pridėtinės vertės mokesčio tarifus ir mažesnius elektros, gamtinių ir suskystintųjų dujų akcizo mokesčius, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė subsidijas ne namų ūkių vartotojams ir elektros energijos sistemos paskirstymo operatoriams už suvartotą energiją, namų ūkiams už suvartotas gamtines dujas, taip pat centralizuoto šildymo įmonėms. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, konkrečiai laikinas mokestis, taikomas energetikos sektoriaus valstybės valdomoms įmonėms. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 1,0 % BVP, palyginti su 3,7 % 2021 m.;

| (14) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Bulgarijai (7) 2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Be to, Taryba rekomendavo Bulgarijai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(14)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Bulgarijai (7) 2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Be to, Taryba rekomendavo Bulgarijai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (15) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio (1,2 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Bulgarija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuotinas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,8 % BVP (2021 m. – 0,9 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,5 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Bulgarija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,8 procentinio punkto. Tas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (0,9 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Todėl Bulgarija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio (1,2 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Bulgarija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuotinas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,8 % BVP (2021 m. – 0,9 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,5 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Bulgarija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,8 procentinio punkto. Tas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (0,9 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Todėl Bulgarija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,8 %, o 2024 m. – 3,3 %. Palyginimui, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 1,5 %, o 2024 m. – 2,4 %, daugiausia dėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje pateiktos labiau neigiamos atsargų evoliucijos prielaidos, nepaisant palankesnės jos prognozės dėl eksporto ir importo 2023 m. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomą mažesnį realiojo BVP augimą 2024 m. iš esmės lemia labai skirtingi neigiami privataus vartojimo, investicijų ir eksporto indėliai; |
| --- | --- |

(16)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,8 %, o 2024 m. – 3,3 %. Palyginimui, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 1,5 %, o 2024 m. – 2,4 %, daugiausia dėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje pateiktos labiau neigiamos atsargų evoliucijos prielaidos, nepaisant palankesnės jos prognozės dėl eksporto ir importo 2023 m. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomą mažesnį realiojo BVP augimą 2024 m. iš esmės lemia labai skirtingi neigiami privataus vartojimo, investicijų ir eksporto indėliai;

| (17) | 2023 m. konvergencijos programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 6,1 % BVP. Pagal 2023 m. konvergencijos programą deficito augimas 2023 m. daugiausia atspindi priimtas priemones pensijoms ir darbo užmokesčiui didinti, pensijų indeksavimo poveikį infliacijai ir vidutiniam darbo užmokesčiui, didesnes socialines, sveikatos priežiūros ir švietimo politikos išlaidas ir didesnes šalies viešųjų investicijų išlaidas. Į programą nėra įtraukta jokių kitų politikos pakeitimų ar konsolidavimo priemonių, nes 2023 m. biudžetas, į kurį gali būti įtrauktos tokios fiskalinės politikos priemonės, konvergencijos programos pateikimo metu dar nebuvo priimtas. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 22,9 % 2022 m. pabaigoje iki 26,6 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4,8 % BVP. Jis mažesnis už 2023 m. konvergencijos programoje numatytą deficitą iš esmės dėl to, kad numatomos mažesnės viešosios investicijos ir didesnės pajamos tiek iš mokesčių, tiek iš Sąjungos. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 25 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia mažesnis prognozuojamas deficitas ir įvairios prielaidos dėl Priemonės įgyvendinimo ir mokėjimų; |
| --- | --- |

(17)

2023 m. konvergencijos programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 6,1 % BVP. Pagal 2023 m. konvergencijos programą deficito augimas 2023 m. daugiausia atspindi priimtas priemones pensijoms ir darbo užmokesčiui didinti, pensijų indeksavimo poveikį infliacijai ir vidutiniam darbo užmokesčiui, didesnes socialines, sveikatos priežiūros ir švietimo politikos išlaidas ir didesnes šalies viešųjų investicijų išlaidas. Į programą nėra įtraukta jokių kitų politikos pakeitimų ar konsolidavimo priemonių, nes 2023 m. biudžetas, į kurį gali būti įtrauktos tokios fiskalinės politikos priemonės, konvergencijos programos pateikimo metu dar nebuvo priimtas. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 22,9 % 2022 m. pabaigoje iki 26,6 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4,8 % BVP. Jis mažesnis už 2023 m. konvergencijos programoje numatytą deficitą iš esmės dėl to, kad numatomos mažesnės viešosios investicijos ir didesnės pajamos tiek iš mokesčių, tiek iš Sąjungos. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 25 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia mažesnis prognozuojamas deficitas ir įvairios prielaidos dėl Priemonės įgyvendinimo ir mokėjimų;

| (18) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., visų pirma – subsidijos ne namų ūkių vartotojams. Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos tiekėjų nenumatytam pelnui, konkrečiai solidarumo įnašas pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1854 (10). Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,8 % BVP (11). Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 1,0 % BVP) panaikinimas. |
| --- | --- |

(18)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., visų pirma – subsidijos ne namų ūkių vartotojams. Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos tiekėjų nenumatytam pelnui, konkrečiai solidarumo įnašas pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1854 (10). Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,8 % BVP (11). Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 1,0 % BVP) panaikinimas.

| (19) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje (12) Taryba rekomendavo Bulgarijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (13), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Be to, Bulgarija turėtų būti pasirengusi pritaikyti dabartines išlaidas prie kintančios situacijos. Bulgarijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(19)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje (12) Taryba rekomendavo Bulgarijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (13), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Be to, Bulgarija turėtų būti pasirengusi pritaikyti dabartines išlaidas prie kintančios situacijos. Bulgarijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (20) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 3,1 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 1,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,9 % BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Prognozuojama, kad Bulgarija finansuos papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis ir išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,9 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (14). |
| --- | --- |

(20)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 3,1 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 1,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,9 % BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Prognozuojama, kad Bulgarija finansuos papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis ir išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,9 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (14).

| (21) | 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,7 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su didesnės pajamos iš Sąjungos ir laipsnišku su energija susijusios paramos priemonių panaikinimu. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 30,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,8 % BVP. Tai iš esmės atitinka 2023 m. konvergencijos programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 28,1 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(21)

2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,7 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su didesnės pajamos iš Sąjungos ir laipsnišku su energija susijusios paramos priemonių panaikinimu. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 30,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,8 % BVP. Tai iš esmės atitinka 2023 m. konvergencijos programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 28,1 % 2024 m. pabaigoje;

| (22) | 2023 m. konvergencijos programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,1 % BVP, palyginti su 0,8 % BVP 2023 m. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; Neatrodo, kad energijos paramos priemonės, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., būtų skirtos pažeidžiamiems namų ūkiams ar įmonėms. Jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. konvergencijos programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,1 % BVP, palyginti su 0,8 % BVP 2023 m. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; Neatrodo, kad energijos paramos priemonės, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., būtų skirtos pažeidžiamiems namų ūkiams ar įmonėms. Jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą;

| (23) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (15). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, būtų tikslinga struktūrinį balansą pagerinti bent 0,5 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (16) 2024 m. neturėtų viršyti 4,6 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,8 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti; Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas; Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(23)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (15). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, būtų tikslinga struktūrinį balansą pagerinti bent 0,5 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (16) 2024 m. neturėtų viršyti 4,6 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,8 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti; Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas; Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą;

| (24) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 5,4 %, o tai yra daugiau nei rekomenduojamas augimo tempas; Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei sutaupytos lėšos visiškai laipsniškai panaikinus su energijos paramos priemones, o pagrindinės to priežastys – perskaičiuotas į metinį pensijų padidinimo ir planuojamo tam tikrų viešojo sektoriaus darbo užmokesčių padidinimo poveikis, kuris daugiau nei atsveria teigiamą laipsniško su energija susijusios paramos priemonių panaikinimo poveikį; |
| --- | --- |

(24)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 5,4 %, o tai yra daugiau nei rekomenduojamas augimo tempas; Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei sutaupytos lėšos visiškai laipsniškai panaikinus su energijos paramos priemones, o pagrindinės to priežastys – perskaičiuotas į metinį pensijų padidinimo ir planuojamo tam tikrų viešojo sektoriaus darbo užmokesčių padidinimo poveikis, kuris daugiau nei atsveria teigiamą laipsniško su energija susijusios paramos priemonių panaikinimo poveikį;

| (25) | remiantis 2023 m. konvergencijos programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 4 % BVP 2023 m. iki 4,6 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas, t. y. taip, kaip nurodyta Priemonėje. |
| --- | --- |

(25)

remiantis 2023 m. konvergencijos programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 4 % BVP 2023 m. iki 4,6 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas, t. y. taip, kaip nurodyta Priemonėje.

| (26) | 2023 m. konvergencijos programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 4,9 % BVP 2025 m. ir iki 5 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį nesumažės tiek, kad nesiektų 3 % BVP dydžio. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 30,7 % 2024 m. pabaigoje iki 37,1 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(26)

2023 m. konvergencijos programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 4,9 % BVP 2025 m. ir iki 5 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį nesumažės tiek, kad nesiektų 3 % BVP dydžio. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 30,7 % 2024 m. pabaigoje iki 37,1 % iki 2026 m. pabaigos;

| (27) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, tačiau didėja įgyvendinimo vėlavimo rizika. Bulgarija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 22 plano tarpines ir siektinas reikšmes, o bendra išmoka siekė 1,37 mlrd. EUR. Dėl labai nestabilios vyriausybės vėluota įgyvendinti pagrindines teisėkūros reformas, pavyzdžiui, viešųjų pirkimų, kovos su korupcija ir generalinio prokuroro atskaitomybės reformas. Politinio stabilumo ir administracinių gebėjimų trūkumas taip pat lėmė lėtesnį įgyvendinimo darbą, susijusį su keliomis svarbiomis investicijomis į energetiką ir transportą, ir keliamas abejones dėl pagrindinių plano aspektų, konkrečiai energetikos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Antrą mokėjimo prašymą vėluojama pateikti ir šiuo metu jis planuojamas 2023 m. rugsėjo mėn. Tačiau kyla didelė rizika, kad kelios su pagrindinėmis reformomis susijusios tarpinės ir siektinos reikšmės mokėjimo prašymo teikimo metu nebus pasiektos. Šiuo metu rengiamas plano priedėlis ir skyrius „REPowerEU“. Dėl politinės padėties to darbo užbaigimo tvarkaraštis kol kas neaiškus. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Bulgarijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(27)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, tačiau didėja įgyvendinimo vėlavimo rizika. Bulgarija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 22 plano tarpines ir siektinas reikšmes, o bendra išmoka siekė 1,37 mlrd. EUR. Dėl labai nestabilios vyriausybės vėluota įgyvendinti pagrindines teisėkūros reformas, pavyzdžiui, viešųjų pirkimų, kovos su korupcija ir generalinio prokuroro atskaitomybės reformas. Politinio stabilumo ir administracinių gebėjimų trūkumas taip pat lėmė lėtesnį įgyvendinimo darbą, susijusį su keliomis svarbiomis investicijomis į energetiką ir transportą, ir keliamas abejones dėl pagrindinių plano aspektų, konkrečiai energetikos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Antrą mokėjimo prašymą vėluojama pateikti ir šiuo metu jis planuojamas 2023 m. rugsėjo mėn. Tačiau kyla didelė rizika, kad kelios su pagrindinėmis reformomis susijusios tarpinės ir siektinos reikšmės mokėjimo prašymo teikimo metu nebus pasiektos. Šiuo metu rengiamas plano priedėlis ir skyrius „REPowerEU“. Dėl politinės padėties to darbo užbaigimo tvarkaraštis kol kas neaiškus. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Bulgarijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (28) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Bulgarijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus, išskyrus Teisingos pertvarkos fondo prioriteto planą ir teritorinį teisingos pertvarkos planą, kurie yra labai svarbūs sušvelninant anglių pramonės regiono pertvarkos poveikį. Kad Bulgarijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas priimti ir sparčiai įgyvendinti, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(28)

2022 m. Komisija patvirtino visus Bulgarijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus, išskyrus Teisingos pertvarkos fondo prioriteto planą ir teritorinį teisingos pertvarkos planą, kurie yra labai svarbūs sušvelninant anglių pramonės regiono pertvarkos poveikį. Kad Bulgarijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas priimti ir sparčiai įgyvendinti, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (29) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Bulgarijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su ekonomikos ir energijos gamybos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu; |
| --- | --- |

(29)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Bulgarijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su ekonomikos ir energijos gamybos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu;

| (30) | Bulgarijos ekonomika ir toliau yra daugiausia anglies dioksido išskirianti ekonomika Sąjungoje, o taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas yra daugiau nei keturis kartus didesnis už Sąjungos vidurkį. 2021 m. iškastinio kuro dalis Bulgarijos energijos rūšių derinyje sudarė 63 %: anglis – 26 %, branduolinė energija – 22 %, o atsinaujinančiųjų išteklių energija – 15 % (ši dalis yra mažesnė nei Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies vidurkis, t. y. 18 %). Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, visų pirma energetikos sektoriuje, strateginė sistema. Pagal ją Energetikos pertvarkos komisija parengs scenarijus ir rekomendacijas, tada Nacionalinis Susirinkimas priims poveikio klimatui neutralumo veiksmų planą, kuriame bus numatytas galutinis laipsniško anglių ir (arba) lignito naudojimo nutraukimo terminas (ne vėliau kaip 2038 m.). Energetikos pertvarkos komisija įsteigta 2022 m., tačiau jos rekomendacinė ataskaita vėluoja. Be to, 2023 m. sausio mėn. Nacionalinis Susirinkimas priėmė rezoliuciją, kuria vyriausybė įpareigota iš naujo derėtis dėl Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nustatytų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo įsipareigojimų, be kita ko, investicijų į elektros energijos kaupimą; |
| --- | --- |

(30)

Bulgarijos ekonomika ir toliau yra daugiausia anglies dioksido išskirianti ekonomika Sąjungoje, o taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas yra daugiau nei keturis kartus didesnis už Sąjungos vidurkį. 2021 m. iškastinio kuro dalis Bulgarijos energijos rūšių derinyje sudarė 63 %: anglis – 26 %, branduolinė energija – 22 %, o atsinaujinančiųjų išteklių energija – 15 % (ši dalis yra mažesnė nei Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies vidurkis, t. y. 18 %). Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, visų pirma energetikos sektoriuje, strateginė sistema. Pagal ją Energetikos pertvarkos komisija parengs scenarijus ir rekomendacijas, tada Nacionalinis Susirinkimas priims poveikio klimatui neutralumo veiksmų planą, kuriame bus numatytas galutinis laipsniško anglių ir (arba) lignito naudojimo nutraukimo terminas (ne vėliau kaip 2038 m.). Energetikos pertvarkos komisija įsteigta 2022 m., tačiau jos rekomendacinė ataskaita vėluoja. Be to, 2023 m. sausio mėn. Nacionalinis Susirinkimas priėmė rezoliuciją, kuria vyriausybė įpareigota iš naujo derėtis dėl Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nustatytų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo įsipareigojimų, be kita ko, investicijų į elektros energijos kaupimą;

| (31) | susiklosčius sudėtingoms aplinkybėms, visų pirma tada, kai netrukus po įsiveržimo į Ukrainą buvo sustabdytas dujų tiekimas iš Rusijos, Bulgarija pademonstravo didelį dujų tiekimo saugumo lygį. Bulgarijai pavyko pasirašyti trumpalaikes sutartis dėl suskystintų gamtinių dujų (SGD) tiekimo per Graikiją. Dujų jungiamoji linija tarp Graikijos ir Bulgarijos pradėjo veikti 2022 m. spalio mėn. Todėl Bulgarija galėjo priimti visą pagal sutartis tiekiamų dujų kiekį iš Azerbaidžano (1 bcm/m., t. y. maždaug 30 % šalyje suvartojamo kiekio). Dujų dalis energijos rūšių derinyje buvo 14 %, t. y. mažesnė už Sąjungos vidurkį (23 %). Didžiausią dujų kiekį, t. y. 42 %, įskaitant naudojimą ne energetikos tikslu, ir toliau suvartoja pramonė. Centralizuoto šilumos tiekimo sistemos didžiuosiuose miestuose (Sofijoje ir Plovdive) yra priklausomos nuo gamtinių dujų ir suvartoja apie trečdalį visų Bulgarijoje suvartojamų gamtinių dujų kiekio. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Bulgarijoje sumažėjo 22 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius 5 metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (17). Bulgarija skatinama toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (18). |
| --- | --- |

(31)

susiklosčius sudėtingoms aplinkybėms, visų pirma tada, kai netrukus po įsiveržimo į Ukrainą buvo sustabdytas dujų tiekimas iš Rusijos, Bulgarija pademonstravo didelį dujų tiekimo saugumo lygį. Bulgarijai pavyko pasirašyti trumpalaikes sutartis dėl suskystintų gamtinių dujų (SGD) tiekimo per Graikiją. Dujų jungiamoji linija tarp Graikijos ir Bulgarijos pradėjo veikti 2022 m. spalio mėn. Todėl Bulgarija galėjo priimti visą pagal sutartis tiekiamų dujų kiekį iš Azerbaidžano (1 bcm/m., t. y. maždaug 30 % šalyje suvartojamo kiekio). Dujų dalis energijos rūšių derinyje buvo 14 %, t. y. mažesnė už Sąjungos vidurkį (23 %). Didžiausią dujų kiekį, t. y. 42 %, įskaitant naudojimą ne energetikos tikslu, ir toliau suvartoja pramonė. Centralizuoto šilumos tiekimo sistemos didžiuosiuose miestuose (Sofijoje ir Plovdive) yra priklausomos nuo gamtinių dujų ir suvartoja apie trečdalį visų Bulgarijoje suvartojamų gamtinių dujų kiekio. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Bulgarijoje sumažėjo 22 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius 5 metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (17). Bulgarija skatinama toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (18).

| (32) | kalbant apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius, Bulgarija dar turi pašalinti kliūtis, trukdančias įrengti ir prijungti prie tinklo atsinaujinančiųjų išteklių energijos objektus, įgyvendinant dalį įsipareigojimo pagal savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. 2023 m. sausio mėn. Komisija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 260 straipsnio 3 dalį perdavė Europos Sąjungos Teisingumo Teismui Bulgarijos bylą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 (19) neperkėlimo į nacionalinę teisę. Sparčiau pradėti naudoti tinklo masto atsinaujinančiuosius energijos išteklius Bulgarijoje padėtų didesnis dėmesys energijos kaupimui. Be to, papildomų atsinaujinančiosios energijos įrenginių integravimą galėtų palengvinti tinklo valdymo patobulinimas siekiant padidinti jo lankstumą. Kartu Bulgarija turėtų toliau plėtoti pakankamo pajėgumo jungtis su kaimyninėmis valstybėmis. Investicijos į iškastinio kuro infrastruktūrą turi apsiriboti tik iš tikrųjų būtinomis investicijomis ir turi būti parengtos ateities iššūkiams, siekiant nesusisaistyti su klimato srities tikslų neatitinkančiomis ar energetikos pertvarkos išlaidas didinančiomis technologijomis; |
| --- | --- |

(32)

kalbant apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius, Bulgarija dar turi pašalinti kliūtis, trukdančias įrengti ir prijungti prie tinklo atsinaujinančiųjų išteklių energijos objektus, įgyvendinant dalį įsipareigojimo pagal savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. 2023 m. sausio mėn. Komisija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 260 straipsnio 3 dalį perdavė Europos Sąjungos Teisingumo Teismui Bulgarijos bylą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 (19) neperkėlimo į nacionalinę teisę. Sparčiau pradėti naudoti tinklo masto atsinaujinančiuosius energijos išteklius Bulgarijoje padėtų didesnis dėmesys energijos kaupimui. Be to, papildomų atsinaujinančiosios energijos įrenginių integravimą galėtų palengvinti tinklo valdymo patobulinimas siekiant padidinti jo lankstumą. Kartu Bulgarija turėtų toliau plėtoti pakankamo pajėgumo jungtis su kaimyninėmis valstybėmis. Investicijos į iškastinio kuro infrastruktūrą turi apsiriboti tik iš tikrųjų būtinomis investicijomis ir turi būti parengtos ateities iššūkiams, siekiant nesusisaistyti su klimato srities tikslų neatitinkančiomis ar energetikos pertvarkos išlaidas didinančiomis technologijomis;

| (33) | Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos 1 mlrd. eurų investicijos į energijos vartojimo efektyvumo didinimą viešuosiuose ir privačiuosiuose pastatuose, taip reaguojant į raginimus realizuoti projektus vietoje. 2023 m. numatytas įsteigti nacionalinis priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo fondas bus labai svarbus įgyvendinant Bulgarijos ilgalaikę pastatų ūkio renovacijos strategiją ir, pritaikęs savo metodą renovacijos programoms, padės pritraukti daugiau privačiųjų investicijų. Siekiant struktūriškai spręsti energijos nepritekliaus problemą, visų pirma nustatant pažeidžiamų grupių poreikius atitinkančias specialias schemas ir teikiant techninę ir administracinę pagalbą, reikia dėti papildomas pastangas. Tam, kad Bulgarija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės didinti užmojus siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus; |
| --- | --- |

(33)

Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos 1 mlrd. eurų investicijos į energijos vartojimo efektyvumo didinimą viešuosiuose ir privačiuosiuose pastatuose, taip reaguojant į raginimus realizuoti projektus vietoje. 2023 m. numatytas įsteigti nacionalinis priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo fondas bus labai svarbus įgyvendinant Bulgarijos ilgalaikę pastatų ūkio renovacijos strategiją ir, pritaikęs savo metodą renovacijos programoms, padės pritraukti daugiau privačiųjų investicijų. Siekiant struktūriškai spręsti energijos nepritekliaus problemą, visų pirma nustatant pažeidžiamų grupių poreikius atitinkančias specialias schemas ir teikiant techninę ir administracinę pagalbą, reikia dėti papildomas pastangas. Tam, kad Bulgarija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės didinti užmojus siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus;

| (34) | Nuo 2005 m. iki 2021 m. vidaus transporto, išskyrus aviaciją, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis Bulgarijoje padidėjo 19,5 %, o Sąjungoje vidutiniškai sumažėjo 7,5 %. Šiam sektoriui tenka apie ketvirtį šalies išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Naudojamų visai netaršių lengvųjų automobilių skaičius Bulgarijoje yra mažas, nedidelis ir elektromobilių viešųjų įkrovimo stotelių tankis. Transeuropinio transporto tinklo atkarpos Bulgarijoje plėtojimas vėluoja, ypač kalbant apie geležinkelių infrastruktūrą: tai trukdo keliauti daugiarūšiu transportu ir pasinaudoti galimybe padidinti transporto našumą bei darnumą. Oro tarša Bulgarijos gyventojams kelia didelę sveikatos sutrikimo riziką; |
| --- | --- |

(34)

Nuo 2005 m. iki 2021 m. vidaus transporto, išskyrus aviaciją, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis Bulgarijoje padidėjo 19,5 %, o Sąjungoje vidutiniškai sumažėjo 7,5 %. Šiam sektoriui tenka apie ketvirtį šalies išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Naudojamų visai netaršių lengvųjų automobilių skaičius Bulgarijoje yra mažas, nedidelis ir elektromobilių viešųjų įkrovimo stotelių tankis. Transeuropinio transporto tinklo atkarpos Bulgarijoje plėtojimas vėluoja, ypač kalbant apie geležinkelių infrastruktūrą: tai trukdo keliauti daugiarūšiu transportu ir pasinaudoti galimybe padidinti transporto našumą bei darnumą. Oro tarša Bulgarijos gyventojams kelia didelę sveikatos sutrikimo riziką;

| (35) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Pranešta, kad 2022 m. Bulgarijoje trūko kelių profesijų, kurioms reikia konkrečių žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ar žinių, darbuotojų (20). „Europos socialinis fondas +“ skyrė 152 mln. EUR priemonėms, kuriomis skatinama įgyti žaliuosius įgūdžius ir kurti darbo vietas 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondas taip pat teikia galimybių spręsti su žaliosios pertvarkos socialiniu aspektu susijusias problemas trijuose reikalavimus atitinkančiuose šalies regionuose; |
| --- | --- |

(35)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Pranešta, kad 2022 m. Bulgarijoje trūko kelių profesijų, kurioms reikia konkrečių žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ar žinių, darbuotojų (20). „Europos socialinis fondas +“ skyrė 152 mln. EUR priemonėms, kuriomis skatinama įgyti žaliuosius įgūdžius ir kurti darbo vietas 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondas taip pat teikia galimybių spręsti su žaliosios pertvarkos socialiniu aspektu susijusias problemas trijuose reikalavimus atitinkančiuose šalies regionuose;

| (36) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (21) atspindėta 1, 2 ir 3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (21) atspindėta 1, 2 ir 3 rekomendacijose;

REKOMENDUOJA Bulgarijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 4,6 % (22).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

2.

Užtikrinti veiksmingą valdymo struktūrą ir stiprinti administracinius gebėjimus, kad galėtų sparčiai ir tolygiai įgyvendinti savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Kuo greičiau užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir spartinti energetikos pertvarką, greičiau plėtojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, kartu užtikrinant kaupimo pajėgumus, kad būtų padidintas energetikos sistemos lankstumas. Stiprinti elektros tinklo infrastruktūrą ir tobulinti jo valdymą, racionalizuojant jungčių procedūras ir nustatant pažangiųjų tinklų elementus. Toliau dėti pastangas didinant tarpusavio jungtis su kaimyninėmis šalimis. Spartinti pastatų renovaciją, kad būtų skatinama didinti energijos vartojimo efektyvumą ir sprendžiama energijos nepritekliaus problema. Skatinti naudoti perspektyvius centralizuoto šilumos tiekimo sprendimus ir darnų miesto transportą ir spartinti geležinkelių infrastruktūros plėtojimą. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

2

(3)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 8091/2022 INIT; dok. ST 8091/2022 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Bulgarijos konvergencijos programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 6.).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį;

9

(10)  2022 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1854 dėl skubios intervencijos, skirtos didelėms energijos kainoms mažinti (OL L 261 I, 2022 10 7, p. 1).

10

(11)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

11

(12)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Bulgarijos konvergencijos programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 11).

12

(13)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Bulgarijos vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 12,9 %.

13

(14)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

14

(15)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

15

(16)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

16

(17)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

17

(18)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

18

(19)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

19

(20)  2022 m. darbo jėgos trūkumo ataskaita, Europos darbo institucija.

20

(21)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

21

(22)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,5 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 23 konstatuojamojoje dalyje.

22

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/22

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Čekijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Čekijos konvergencijos programos

(2023/C 312/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Čekija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Čekija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. birželio 1 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Čekija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. rugsėjo 8 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Čekijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Čekija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. birželio 1 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Čekija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. rugsėjo 8 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Čekijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Čekija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 13 d. Čekija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 28 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnio 1 dalį – 2023 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Čekijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 13 d. Čekija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 28 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnio 1 dalį – 2023 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Čekijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Čekijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Čekijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Čekija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Čekijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Čekijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Čekijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Čekija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Čekijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Čekijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Čekijoje makroekonominio disbalanso nėra. Konkrečiai, pažeidžiamumas yra susijęs su kainų konkurencingumu ir būsto kainomis, bet ateityje tikėtina, kad bus ribotas, nes namų ūkių skola yra nedidelė ir infliacija turėtų sumažėti kur kas greičiau negu Sąjungos vidurkis. Energijos kainų sukeltas sukrėtimas ir sparčiai didėjanti infliacija padarė didelį poveikį ekonomikai. Prie infliacijos didėjimo taip pat prisidėjo nuo COVID-19 pandemijos vykdoma lanksti fiskalinė politika. Nors bendras kainų spaudimas tebėra didelis, numatoma, kad mažėjant energijos kainoms, sąnaudų konkurencingumas iš dalies atsigaus. o tiesioginių išorės tvarumo problemų nėra. Tikimasi, kad infliacija sumažės kur kas greičiau negu Sąjungos vidurkis. Tačiau jei infliacija užsitęs, tai galėtų kelti tam tikrą riziką Čekijos konkurencingumui. Pastaruoju metu pablogėjusią einamosios sąskaitos būklę būtina toliau atidžiai stebėti. Kelerius pastaruosius metus būsto paklausa, skatinama mažų palūkanų normų, didelio pajamų augimo ir ne tokių griežtų makroprudencinių priemonių, labai išaugo, o būsto pasiūla neaugo tuo pačiu tempu. Per pandemiją būsto kainos augo sparčiau, bet 2022 m. viduryje dėl didesnių palūkanų normų ir griežtesnių skolinimo sąlygų pradėjo mažėti. Tačiau didelės būsto kainų korekcijos rizika atrodo nedidelė, namų ūkių skola yra ribota, o bankų sektorius yra patikimas; vis dėlto vidutinės trukmės laikotarpiu dėl reakcijos į ribotą pasiūlą kainos ir toliau augtų. Reikia toliau dėti pastangas suvaldyti infliaciją. Norint greitai sumažinti infliaciją reikia smarkiai sulėtinti paklausos augimą, o tai savo ruožtu galima pasiekti vykdant pakankamai griežtą pinigų ir fiskalinę politiką; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Čekijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Čekijoje makroekonominio disbalanso nėra. Konkrečiai, pažeidžiamumas yra susijęs su kainų konkurencingumu ir būsto kainomis, bet ateityje tikėtina, kad bus ribotas, nes namų ūkių skola yra nedidelė ir infliacija turėtų sumažėti kur kas greičiau negu Sąjungos vidurkis. Energijos kainų sukeltas sukrėtimas ir sparčiai didėjanti infliacija padarė didelį poveikį ekonomikai. Prie infliacijos didėjimo taip pat prisidėjo nuo COVID-19 pandemijos vykdoma lanksti fiskalinė politika. Nors bendras kainų spaudimas tebėra didelis, numatoma, kad mažėjant energijos kainoms, sąnaudų konkurencingumas iš dalies atsigaus. o tiesioginių išorės tvarumo problemų nėra. Tikimasi, kad infliacija sumažės kur kas greičiau negu Sąjungos vidurkis. Tačiau jei infliacija užsitęs, tai galėtų kelti tam tikrą riziką Čekijos konkurencingumui. Pastaruoju metu pablogėjusią einamosios sąskaitos būklę būtina toliau atidžiai stebėti. Kelerius pastaruosius metus būsto paklausa, skatinama mažų palūkanų normų, didelio pajamų augimo ir ne tokių griežtų makroprudencinių priemonių, labai išaugo, o būsto pasiūla neaugo tuo pačiu tempu. Per pandemiją būsto kainos augo sparčiau, bet 2022 m. viduryje dėl didesnių palūkanų normų ir griežtesnių skolinimo sąlygų pradėjo mažėti. Tačiau didelės būsto kainų korekcijos rizika atrodo nedidelė, namų ūkių skola yra ribota, o bankų sektorius yra patikimas; vis dėlto vidutinės trukmės laikotarpiu dėl reakcijos į ribotą pasiūlą kainos ir toliau augtų. Reikia toliau dėti pastangas suvaldyti infliaciją. Norint greitai sumažinti infliaciją reikia smarkiai sulėtinti paklausos augimą, o tai savo ruožtu galima pasiekti vykdant pakankamai griežtą pinigų ir fiskalinę politiką;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Čekijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 5,1 % BVP 2021 m. iki 3,6 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo 42,0 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 44,1 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Čekijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi savo 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija konstatavo, kad remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Čekija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžetą; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Čekijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 5,1 % BVP 2021 m. iki 3,6 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo 42,0 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 44,1 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Čekijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi savo 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija konstatavo, kad remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Čekija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžetą;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė akcizų už benziną ir dyzeliną sumažinimą, kelių mokesčio įmonėms panaikinimą ir galutinių vartotojų mokamo papildomo atsinaujinančiųjų išteklių energijos mokesčio sumažinimą; o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė vienkartinį įnašą į sąskaitas už energiją (taupyti skatinantį tarifą), paramą pramonei, kurią paveikė didelės energijos kainos, ir vienkartinę išmoką vaikams. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,7 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,3 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,1 % BVP, palyginti su 2,0 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė akcizų už benziną ir dyzeliną sumažinimą, kelių mokesčio įmonėms panaikinimą ir galutinių vartotojų mokamo papildomo atsinaujinančiųjų išteklių energijos mokesčio sumažinimą; o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė vienkartinį įnašą į sąskaitas už energiją (taupyti skatinantį tarifą), paramą pramonei, kurią paveikė didelės energijos kainos, ir vienkartinę išmoką vaikams. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,7 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,3 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,1 % BVP, palyginti su 2,0 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Čekijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Čekijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) iš esmės buvo neutrali, t. y. – 0,1 % BVP, kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Čekija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą, be kita ko, vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,1 % BVP (2021 m. – 1,1 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (9) buvo neutralus. Kartu nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,3 procentinio punkto. Todėl Čekija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą. Taigi Čekija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) iš esmės buvo neutrali, t. y. – 0,1 % BVP, kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Čekija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą, be kita ko, vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,1 % BVP (2021 m. – 1,1 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (9) buvo neutralus. Kartu nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,3 procentinio punkto. Todėl Čekija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą. Taigi Čekija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba.

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. konvergencijos programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 0,1 %, o 2024 m. – 3,0 %. Palyginimui, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realiojo BVP augimas bus panašus: 0,2 % 2023 m. ir 2,6 % 2024 m.; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. konvergencijos programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 0,1 %, o 2024 m. – 3,0 %. Palyginimui, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realiojo BVP augimas bus panašus: 0,2 % 2023 m. ir 2,6 % 2024 m.;

| (18) | 2023 m. konvergencijos programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,5 % BVP. Nedidelis sumažėjimas 2023 m. daugiausia atspindi didesnes išlaidas, pvz., subsidijas, susijusias su energijos paramos priemonėmis, arba didesnį bendrojo pagrindinio kapitalo formavimą; šias išlaidas kompensuoja mažesnis kitų išlaidų punktų augimas ir didesnės pajamos iš Sąjungos fondų. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 44,1 % 2022 m. pabaigoje iki 43,5 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,6 % BVP. Tai atitinka 2023 m. konvergencijos programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 42,9 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia numatomas didesnis nominaliojo BVP augimas; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. konvergencijos programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,5 % BVP. Nedidelis sumažėjimas 2023 m. daugiausia atspindi didesnes išlaidas, pvz., subsidijas, susijusias su energijos paramos priemonėmis, arba didesnį bendrojo pagrindinio kapitalo formavimą; šias išlaidas kompensuoja mažesnis kitų išlaidų punktų augimas ir didesnės pajamos iš Sąjungos fondų. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 44,1 % 2022 m. pabaigoje iki 43,5 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,6 % BVP. Tai atitinka 2023 m. konvergencijos programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 42,9 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia numatomas didesnis nominaliojo BVP augimas;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma galutinių vartotojų mokamo papildomo atsinaujinančiųjų išteklių energijos mokesčio sumažinimas ir akcizų už dyzeliną sumažinimas), ir naujos priemonės, pvz., viršutinė elektros energijos ir dujų kainų riba ir parama šildymo sektoriuje. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuoja mokesčiai už nenumatytą energijos tiekėjų pelną, t. y. mokestis, kurį elektros energijos gamintojai moka už pajamas, viršijančias tam tikrą kainų lygį, ir nenumatyto pelno mokestis įmonėms, veikiančioms elektros energijos ir dujų gamybos ir prekybos jomis, iškastinio kuro kasybos, degalų ir naftos chemijos produktų srityse. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,3 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,2 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., sumažės 0,1 procentinio punkto BVP. |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma galutinių vartotojų mokamo papildomo atsinaujinančiųjų išteklių energijos mokesčio sumažinimas ir akcizų už dyzeliną sumažinimas), ir naujos priemonės, pvz., viršutinė elektros energijos ir dujų kainų riba ir parama šildymo sektoriuje. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuoja mokesčiai už nenumatytą energijos tiekėjų pelną, t. y. mokestis, kurį elektros energijos gamintojai moka už pajamas, viršijančias tam tikrą kainų lygį, ir nenumatyto pelno mokestis įmonėms, veikiančioms elektros energijos ir dujų gamybos ir prekybos jomis, iškastinio kuro kasybos, degalų ir naftos chemijos produktų srityse. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,3 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,2 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., sumažės 0,1 procentinio punkto BVP.

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Čekijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Čekija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Čekijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Čekijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Čekija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Čekijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 1,4 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo iš esmės neutrali (– 0,1 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,2 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos (0,1 % BVP) mažesnės išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,6 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,5 procentinio punkto (13). Todėl Čekija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, ji neišlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų. Šalis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pvz., energijos vartojimo efektyvumo didinimą viešuosiuose pastatuose arba investicijas į geležinkelius ar skaitmenines paslaugas, kurios iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 1,4 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo iš esmės neutrali (– 0,1 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,2 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos (0,1 % BVP) mažesnės išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,6 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,5 procentinio punkto (13). Todėl Čekija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, ji neišlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų. Šalis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pvz., energijos vartojimo efektyvumo didinimą viešuosiuose pastatuose arba investicijas į geležinkelius ar skaitmenines paslaugas, kurios iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (22) | 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,9 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su laipsnišku energijos paramos priemonių panaikinimu, dėl kurio sumažėjo subsidijos, ir lėtesniu socialinių išmokų augimu, palyginti su nominaliojo BVP augimu. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 44,0 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 3,0 % BVP. Tai iš esmės atitinka 2023 m. konvergencijos programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 43,1 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,9 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su laipsnišku energijos paramos priemonių panaikinimu, dėl kurio sumažėjo subsidijos, ir lėtesniu socialinių išmokų augimu, palyginti su nominaliojo BVP augimu. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 44,0 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 3,0 % BVP. Tai iš esmės atitinka 2023 m. konvergencijos programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 43,1 % 2024 m. pabaigoje;

| (23) | 2023 m. konvergencijos programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,0 % BVP, palyginti su 1,3 % BVP 2023 m. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. konvergencijos programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,0 % BVP, palyginti su 1,3 % BVP 2023 m. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (24) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga struktūrinį balansą pagerinti bent 0,5 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (15) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 6,0 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Tai taip pat padės sumažinti grynąją infliaciją, kuri gerokai viršija Sąjungos vidurkį ir, jei užsitęstų, galėtų lemti konkurencingumo sumažėjimą; Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,3 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga struktūrinį balansą pagerinti bent 0,5 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (15) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 6,0 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Tai taip pat padės sumažinti grynąją infliaciją, kuri gerokai viršija Sąjungos vidurkį ir, jei užsitęstų, galėtų lemti konkurencingumo sumažėjimą; Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,3 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas.

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 3,0 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 3,0 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas;

| (26) | remiantis 2023 m. konvergencijos programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 4,9 % BVP 2023 m. iki 4,4 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas, išskyrus pagal Priemonę. |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. konvergencijos programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 4,9 % BVP 2023 m. iki 4,4 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas, išskyrus pagal Priemonę.

| (27) | 2023 m. konvergencijos programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 2,4 % BVP 2025 m. ir iki 2,2 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 44,0 % 2024 m. pabaigoje iki 45,0 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. konvergencijos programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 2,4 % BVP 2025 m. ir iki 2,2 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 44,0 % 2024 m. pabaigoje iki 45,0 % iki 2026 m. pabaigos;

| (28) | Vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu Čekijai kyla rizika fiskaliniam tvarumui. Struktūrinis balansas pablogėjo dėl įvairių fiskalinių priemonių, kurių imtasi per pastaruosius trejus metus, įskaitant gyventojų pajamų mokesčio bazės sumažinimą ir kelis socialinės apsaugos išlaidų indeksavimus, viršijančius teisės aktais nustatytą minimalų dydį, nuolatinio poveikio. Vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu papildomą spaudimą fiskaliniam tvarumui daro su senėjimu susijusių išlaidų augimas. Numatoma, kad išlaidos pensijoms nuo 8,8 % BVP 2030 m. iki 11,4 % 2050 m. padidės dėl išlaikomo amžiaus pagyvenusių žmonių koeficiento prognozuojamo padvigubėjimo (16) ir pensinio amžiaus viršutinės ribos nustatymo po 2030 m. Be to, prognozuojama, kad dėl visuomenės senėjimo viešosios išlaidos sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai iki 2070 m. atitinkamai padidės 0,9 procentinio punkto ir 1,7 procentinio punkto BVP. Tarp galimų priemonių fiskaliniam tvarumui ilguoju laikotarpiu užtikrinti – pensinio amžiaus koregavimas atsižvelgiant į ilgesnę tikėtiną gyvenimo trukmę, paskatų vyresnio amžiaus asmenims aktyviau dalyvauti darbo rinkoje suteikimas, ankstyvo išėjimo į pensiją ribojimas, pensijų indeksavimo normų koregavimas ir darbo jėgos pasiūlos didinimas siekiant užtikrinti didesnes pensijų sistemos pajamas; |
| --- | --- |

(28)

Vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu Čekijai kyla rizika fiskaliniam tvarumui. Struktūrinis balansas pablogėjo dėl įvairių fiskalinių priemonių, kurių imtasi per pastaruosius trejus metus, įskaitant gyventojų pajamų mokesčio bazės sumažinimą ir kelis socialinės apsaugos išlaidų indeksavimus, viršijančius teisės aktais nustatytą minimalų dydį, nuolatinio poveikio. Vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu papildomą spaudimą fiskaliniam tvarumui daro su senėjimu susijusių išlaidų augimas. Numatoma, kad išlaidos pensijoms nuo 8,8 % BVP 2030 m. iki 11,4 % 2050 m. padidės dėl išlaikomo amžiaus pagyvenusių žmonių koeficiento prognozuojamo padvigubėjimo (16) ir pensinio amžiaus viršutinės ribos nustatymo po 2030 m. Be to, prognozuojama, kad dėl visuomenės senėjimo viešosios išlaidos sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai iki 2070 m. atitinkamai padidės 0,9 procentinio punkto ir 1,7 procentinio punkto BVP. Tarp galimų priemonių fiskaliniam tvarumui ilguoju laikotarpiu užtikrinti – pensinio amžiaus koregavimas atsižvelgiant į ilgesnę tikėtiną gyvenimo trukmę, paskatų vyresnio amžiaus asmenims aktyviau dalyvauti darbo rinkoje suteikimas, ankstyvo išėjimo į pensiją ribojimas, pensijų indeksavimo normų koregavimas ir darbo jėgos pasiūlos didinimas siekiant užtikrinti didesnes pensijų sistemos pajamas;

| (29) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Čekijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, tačiau esama tam tikro įgyvendinimo vėlavimo rizikos. Čekija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 37 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpinių ir siektinų reikšmių, o bendra išmoka siekė maždaug 928 mln. EUR. Siekiant užtikrinti, kad planas būtų įgyvendintas laiku, reikia toliau gerinti administracinius gebėjimus ir nustatyti pagrindinių reformų ir investicijų prioritetus. 2023 m. planas turėtų būti peržiūrėtas jį papildant priedėliais, kad būtų įtrauktas naujas skyrius „REPowerEU“ ir atsižvelgta į negrąžintinos paramos padidėjimą. 2023 m. kovo 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Čekija pareiškė ketinanti prašyti iki 11 mlrd. EUR papildomos paskolų paramos pagal Priemonę. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“, bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Čekijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(29)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Čekijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, tačiau esama tam tikro įgyvendinimo vėlavimo rizikos. Čekija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 37 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpinių ir siektinų reikšmių, o bendra išmoka siekė maždaug 928 mln. EUR. Siekiant užtikrinti, kad planas būtų įgyvendintas laiku, reikia toliau gerinti administracinius gebėjimus ir nustatyti pagrindinių reformų ir investicijų prioritetus. 2023 m. planas turėtų būti peržiūrėtas jį papildant priedėliais, kad būtų įtrauktas naujas skyrius „REPowerEU“ ir atsižvelgta į negrąžintinos paramos padidėjimą. 2023 m. kovo 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Čekija pareiškė ketinanti prašyti iki 11 mlrd. EUR papildomos paskolų paramos pagal Priemonę. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“, bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Čekijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (30) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Čekijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Čekijoje būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(30)

2022 m. Komisija patvirtino visus Čekijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Čekijoje būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (31) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Čekijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su būstu, energetikos politika ir žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

(31)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Čekijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su būstu, energetikos politika ir žaliąja pertvarka;

| (32) | per pastaruosius penkerius metus būsto įperkamumas Čekijoje buvo vienas mažiausių Sąjungoje ir skirtinguose regionuose smarkiai skiriasi. Dėl spartaus būsto kainų augimo vidutines pajamas gaunantiems asmenims sunku įsigyti nekilnojamojo turto. Todėl padidėjo nuomojamo nekilnojamojo turto paklausa ir dėl to savo ruožtu jis tapo mažiau įperkamas. Be to, mažas socialinių būstų fondas negali patenkinti visų mažas pajamas gaunančių ir pažeidžiamų namų ūkių paklausos (2020 m. jis sudarė 0,4 % visų būstų, palyginti su Sąjungos vidurkiu, kuris yra 7–8 % (17)), o esamos būsto pašalpos yra nepakankamai išnaudojamos, iš dalies dėl administracinės naštos, stigmos ir nežinojimo apie jas. Dėl to kelerius pastaruosius metus gausėja šeimų, kurioms reikia būsto, todėl didėja valstybės biudžeto ir sveikatos priežiūros sistemos išlaidos. Šias anksčiau buvusias problemas dar labiau pagilino COVID-19 pandemija ir nuo karo Ukrainoje bėgančių žmonių antplūdis. Svarbus bandomųjų projektų ir investicijų į socialinį būstą finansavimo šaltinis, taip prisidedant prie socialinės apsaugos ir įtraukties, tebėra sanglaudos politikos finansavimas. Tačiau siekiant iš esmės pagerinti padėtį reikia kitų finansavimo šaltinių. Čekijoje trūksta socialinio būsto teisės aktų ir išsamios sistemos, todėl sunku koordinuoti susiskaidžiusią būstų sektoriaus politiką ir apibrėžti nacionalinių ir regioninių institucijų atsakomybę. Padidinti įperkamų būstų pasiūlą ir užtikrinti tokių pastangų tęstinumą ir plėtrą padėtų stabilus ir tvarus finansavimas iš nacionalinių šaltinių, taip pat nuomos ar kooperatinio būsto paskatų priėmimas. Labai svarbus veiksnys didinant būstų pasiūlą, rekonstruojant ir atnaujinant esamus gyvenamuosius būstus ir naudojant laisvus būstus būtų veiksmingas koordinavimas; |
| --- | --- |

(32)

per pastaruosius penkerius metus būsto įperkamumas Čekijoje buvo vienas mažiausių Sąjungoje ir skirtinguose regionuose smarkiai skiriasi. Dėl spartaus būsto kainų augimo vidutines pajamas gaunantiems asmenims sunku įsigyti nekilnojamojo turto. Todėl padidėjo nuomojamo nekilnojamojo turto paklausa ir dėl to savo ruožtu jis tapo mažiau įperkamas. Be to, mažas socialinių būstų fondas negali patenkinti visų mažas pajamas gaunančių ir pažeidžiamų namų ūkių paklausos (2020 m. jis sudarė 0,4 % visų būstų, palyginti su Sąjungos vidurkiu, kuris yra 7–8 % (17)), o esamos būsto pašalpos yra nepakankamai išnaudojamos, iš dalies dėl administracinės naštos, stigmos ir nežinojimo apie jas. Dėl to kelerius pastaruosius metus gausėja šeimų, kurioms reikia būsto, todėl didėja valstybės biudžeto ir sveikatos priežiūros sistemos išlaidos. Šias anksčiau buvusias problemas dar labiau pagilino COVID-19 pandemija ir nuo karo Ukrainoje bėgančių žmonių antplūdis. Svarbus bandomųjų projektų ir investicijų į socialinį būstą finansavimo šaltinis, taip prisidedant prie socialinės apsaugos ir įtraukties, tebėra sanglaudos politikos finansavimas. Tačiau siekiant iš esmės pagerinti padėtį reikia kitų finansavimo šaltinių. Čekijoje trūksta socialinio būsto teisės aktų ir išsamios sistemos, todėl sunku koordinuoti susiskaidžiusią būstų sektoriaus politiką ir apibrėžti nacionalinių ir regioninių institucijų atsakomybę. Padidinti įperkamų būstų pasiūlą ir užtikrinti tokių pastangų tęstinumą ir plėtrą padėtų stabilus ir tvarus finansavimas iš nacionalinių šaltinių, taip pat nuomos ar kooperatinio būsto paskatų priėmimas. Labai svarbus veiksnys didinant būstų pasiūlą, rekonstruojant ir atnaujinant esamus gyvenamuosius būstus ir naudojant laisvus būstus būtų veiksmingas koordinavimas;

| (33) | nuo Rusijos invazijos į Ukrainą pradžios didelę priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos Čekija mažino įvairindama dujų tiekimą. Pvz., Čekija, kuri anksčiau buvo visiškai priklausoma nuo Rusijos dujų tiekimo, iš esmės perėjo prie diversifikuoto dujų tiekimo iš Norvegijos ir suskystintų gamtinių dujų (SGD) importo. Tačiau iškastinio kuro suvartojimas šalyje nesumažėjo, todėl jai kyla didelė tiekimo sutrikimų ir kainų šuolių rizika, o tai turi didelį neigiamą poveikį namų ūkiams ir pramonei. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Čekijoje sumažėjo 17 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, ir viršijo siektiną sumažinimo reikšmę (15 %). Čekija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (18); |
| --- | --- |

(33)

nuo Rusijos invazijos į Ukrainą pradžios didelę priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos Čekija mažino įvairindama dujų tiekimą. Pvz., Čekija, kuri anksčiau buvo visiškai priklausoma nuo Rusijos dujų tiekimo, iš esmės perėjo prie diversifikuoto dujų tiekimo iš Norvegijos ir suskystintų gamtinių dujų (SGD) importo. Tačiau iškastinio kuro suvartojimas šalyje nesumažėjo, todėl jai kyla didelė tiekimo sutrikimų ir kainų šuolių rizika, o tai turi didelį neigiamą poveikį namų ūkiams ir pramonei. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Čekijoje sumažėjo 17 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, ir viršijo siektiną sumažinimo reikšmę (15 %). Čekija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (18);

| (34) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą Čekijoje labiausiai apsunkino reglamentavimo apribojimai, leidimų išdavimo procedūros ir riboti skirstomųjų tinklų pajėgumai. Čekija padarė pažangą spręsdama tam tikras reglamentavimo problemas, pvz., panaikindama mažesnės galios (iki 50 kWp) fotovoltinėms technologijoms taikomą reikalavimą turėti elektros energijos gamybos licenciją ir statybos leidimą, taip pat atlikdama reglamentavimo pakeitimus, kad palengvintų įrengimą. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų suteikti galių energetikos bendrijoms bei iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojams, taikyti vieno langelio principą atsinaujinančiųjų išteklių energijai ir nurodyti teritorijas, tinkamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimui didinti skatinant tinklo plėtrą, energijos sistemos lankstumą (pvz., paklausos atsaką ar kaupimą); labai svarbūs veiksniai bus mažos galios sistemų įrengimas ir išmanioji apskaita. Tinklų reglamentavimo reformos turėtų būti derinamos su investicijomis į tinklų pajėgumų plėtrą, lankstumo skatinimą ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą. Be to, Čekija turi didelį pramoninį žaliųjų technologijų gamybos potencialą ir galėtų paspartinti investicijas į klimatui nekenkiančių ir priklausomybę nuo iškastinio kuro mažinančių sprendimų kūrimą ir plėtrą, kad iki 2050 m. būtų pasiektas nulinis grynasis išmetamųjų teršalų kiekis; |
| --- | --- |

(34)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą Čekijoje labiausiai apsunkino reglamentavimo apribojimai, leidimų išdavimo procedūros ir riboti skirstomųjų tinklų pajėgumai. Čekija padarė pažangą spręsdama tam tikras reglamentavimo problemas, pvz., panaikindama mažesnės galios (iki 50 kWp) fotovoltinėms technologijoms taikomą reikalavimą turėti elektros energijos gamybos licenciją ir statybos leidimą, taip pat atlikdama reglamentavimo pakeitimus, kad palengvintų įrengimą. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų suteikti galių energetikos bendrijoms bei iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojams, taikyti vieno langelio principą atsinaujinančiųjų išteklių energijai ir nurodyti teritorijas, tinkamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimui didinti skatinant tinklo plėtrą, energijos sistemos lankstumą (pvz., paklausos atsaką ar kaupimą); labai svarbūs veiksniai bus mažos galios sistemų įrengimas ir išmanioji apskaita. Tinklų reglamentavimo reformos turėtų būti derinamos su investicijomis į tinklų pajėgumų plėtrą, lankstumo skatinimą ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą. Be to, Čekija turi didelį pramoninį žaliųjų technologijų gamybos potencialą ir galėtų paspartinti investicijas į klimatui nekenkiančių ir priklausomybę nuo iškastinio kuro mažinančių sprendimų kūrimą ir plėtrą, kad iki 2050 m. būtų pasiektas nulinis grynasis išmetamųjų teršalų kiekis;

| (35) | dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą išaugusios energijos kainos parodė, kad reikia didinti Čekijos pastatų fondo energijos vartojimo efektyvumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą. Čekija reagavo pradėdama įgyvendinti gyvenamųjų pastatų programas ir padėdama vyresnio amžiaus asmenims ir mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų pagerintas energijos vartojimo efektyvumas, gerinant jo prieinamumą. Tai įmanoma lengvinant administracines galimybes gauti subsidijas tiek namų ūkiams, tiek pramonei, be kita ko, stiprinant valdžios institucijų gebėjimus ir įgūdžius. Siekiant užtikrinti, kad gyventojai žinotų apie energijos suvartojimo mažinimo poreikį ir naudą, ir padėti fiziniams asmenims ir pramonei lengvai gauti subsidijas taip pat reikalingos informavimo kampanijos ir visoje šalyje teikiamos specialios konsultavimo paslaugos. Be to, Čekija turi paspartinti darbuotojų, kuriems šiuo metu trūksta pastatų renovacijai reikalingų įgūdžių, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą; |
| --- | --- |

(35)

dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą išaugusios energijos kainos parodė, kad reikia didinti Čekijos pastatų fondo energijos vartojimo efektyvumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą. Čekija reagavo pradėdama įgyvendinti gyvenamųjų pastatų programas ir padėdama vyresnio amžiaus asmenims ir mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų pagerintas energijos vartojimo efektyvumas, gerinant jo prieinamumą. Tai įmanoma lengvinant administracines galimybes gauti subsidijas tiek namų ūkiams, tiek pramonei, be kita ko, stiprinant valdžios institucijų gebėjimus ir įgūdžius. Siekiant užtikrinti, kad gyventojai žinotų apie energijos suvartojimo mažinimo poreikį ir naudą, ir padėti fiziniams asmenims ir pramonei lengvai gauti subsidijas taip pat reikalingos informavimo kampanijos ir visoje šalyje teikiamos specialios konsultavimo paslaugos. Be to, Čekija turi paspartinti darbuotojų, kuriems šiuo metu trūksta pastatų renovacijai reikalingų įgūdžių, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą;

| (36) | Čekijos priklausomybę nuo iškastinio kuro taip pat galima sumažinti pereinant prie visai netaršaus geležinkelių transporto ir kitų visai netaršaus judumo formų. Tačiau visai netaršios transporto priemonės ir į ateitį orientuota didelio pajėgumo įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra diegiamos vangiai. Reglamentavimo srityje atspirties taškas siekiant sudaryti reikiamas sąlygas, kad būtų galima pereiti prie visai netaršaus judumo, ir pašalinti tam trukdančias kliūtis turėtų būti nacionalinio netaršaus judumo veiksmų plano peržiūra ir susiję reglamentavimo pakeitimai; |
| --- | --- |

(36)

Čekijos priklausomybę nuo iškastinio kuro taip pat galima sumažinti pereinant prie visai netaršaus geležinkelių transporto ir kitų visai netaršaus judumo formų. Tačiau visai netaršios transporto priemonės ir į ateitį orientuota didelio pajėgumo įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra diegiamos vangiai. Reglamentavimo srityje atspirties taškas siekiant sudaryti reikiamas sąlygas, kad būtų galima pereiti prie visai netaršaus judumo, ir pašalinti tam trukdančias kliūtis turėtų būti nacionalinio netaršaus judumo veiksmų plano peržiūra ir susiję reglamentavimo pakeitimai;

| (37) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. Čekijoje trūko septynių profesijų darbuotojų, kuriems reikia specialių su žaliąja pertvarka susijusių įgūdžių (pavyzdžiui, vandentiekininkų, vamzdynų montuotojų, elektrikų ir elektromechanikų) (19); |
| --- | --- |

(37)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. Čekijoje trūko septynių profesijų darbuotojų, kuriems reikia specialių su žaliąja pertvarka susijusių įgūdžių (pavyzdžiui, vandentiekininkų, vamzdynų montuotojų, elektrikų ir elektromechanikų) (19);

| (38) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (20) atspindėta 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(38)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (20) atspindėta 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Čekijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 6,0 % (21).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

Imtis priemonių ilgalaikiam fiskaliniam viešųjų finansų tvarumui, įskaitant pensijų sistemos tvarumą, užtikrinti.

2.

Sparčiau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, be kita ko, užtikrinant tinkamus administracinius gebėjimus, ir sparčiai užbaigti rengti priedėlį, įskaitant skyrių „REPowerEU“, kad jį būtų galima skubiai pradėti įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Stiprinti socialinio ir įperkamo būsto skyrimą, be kita ko, priimant specialią teisės aktų sistemą, gerinant įvairių viešųjų įstaigų veiklos koordinavimą ir skatinant naujų būstų statybą bei esamų būstų atnaujinimą.

4.

Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro. Didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą papildomai investuojant į elektros tinklus ir tiesiogiai diegiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus. Supaprastinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos leidimų išdavimo procedūras ir užtikrinti, kad tinklas būtų pritaikytas prieigai prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių, vykdant papildomas reformas, panaikinant apribojimus mažų pajėgumų atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams ir nustatant vieno langelio principą, didinant tinklo lankstumą ir sudarant palankias sąlygas energetikos bendrijoms. Didinti centralizuoto šilumos tiekimo sistemų ir pastatų fondo energijos vartojimo efektyvumą, skatinant esminę renovaciją ir atsinaujinančiųjų šilumos išteklių naudojimą, palengvinant administracines galimybes namų ūkiams ir pramonei gauti subsidijas, taip pat stiprinant valdžios institucijų gebėjimus ir gerinant įgūdžius. Skatinti visai netaršių transporto priemonių naudojimą ir didinti didelio pajėgumo įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros prieinamumą vykdant naujas reformas, kad būtų sudarytos reikiamos transporto priemonių ir infrastruktūros diegimo sąlygos ir pašalintos esamos tam trukdančios kliūtys. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 11047/2021 INIT; ST 11047/2021 ADD 1; ST 11047/2021 ADD 1 REV 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Čekijos konvergencijos programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 10.).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,4 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį, kurį, be kita ko, lėmė mokėjimai Čekijos paštui už universaliųjų pašto paslaugų teikimą 2018–2022 m.

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Čekijos konvergencijos programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 19).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Čekijos potencialios gamybos apimties augimas, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, vidutinės trukmės laikotarpiu (10 metų vidurkis) nominaliąja verte bus 13,3 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

13

(14)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnyje taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

14

(15)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

15

(16)  Remiantis 2021 m. gegužės mėn. Komisijos paskelbta 2021 m. ataskaita dėl senėjimo.

16

(17)  „Affordable Housing Database of the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD)“, http://oe.cd/ahd.

17

(18)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

18

(19)  Remiantis Europos užimtumo tarnybų tinklo (EURES) ataskaita dėl darbo jėgos trūkumo ir pertekliaus 2022 m., parengta Europos darbo institucijos, t. y. EURES nacionalinių koordinavimo centrų pateiktais duomenimis. Įgūdžių ir žinių reikalavimai grindžiami ESCO (Europos įgūdžių, gebėjimų, kvalifikacijos ir profesijų klasifikatoriaus) įgūdžių, reikalingų žaliajai pertvarkai, taksonomija. Pavyzdžiai analizuojami remiantis ESCO žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių dalimi atitinkamuose sektoriuose. Šalių duomenys nėra palyginami ir apima labai įvairius sektorius.

19

(20)  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

20

(21)  Vertinama, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,5 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

21

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/31

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl 2023 m. Danijos nacionalinės reformų programos

(2023/C 312/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Danija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Danija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Danija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 6 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Danijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Danija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Danija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 6 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Danijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Danija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. gegužės 1 d. Danija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Danijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos siekiant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tikslų, ataskaitas. Kadangi Danija nėra laiku pateikus savo 2023 m. konvergencijos programos, Komisija negalėjo jos įvertinti; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. gegužės 1 d. Danija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Danijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos siekiant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tikslų, ataskaitas. Kadangi Danija nėra laiku pateikus savo 2023 m. konvergencijos programos, Komisija negalėjo jos įvertinti;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Danijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Danijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Danija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Danijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Danijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Danijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Danija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Danijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Danijos valdžios sektoriaus perteklius sumažėjo nuo 3,6 % BVP 2021 m. iki 3,3 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 36,7 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 30,1 % 2022 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(12)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Danijos valdžios sektoriaus perteklius sumažėjo nuo 3,6 % BVP 2021 m. iki 3,3 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 36,7 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 30,1 % 2022 m. pabaigoje;

| (13) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė elektros mokesčio sumažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė socialines išmokas mažas pajamas gaunančių namų ūkių didelėms energijos sąskaitoms kompensuoti. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių biudžeto išlaidos sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,0 % BVP, palyginti su 4,0 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(13)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė elektros mokesčio sumažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė socialines išmokas mažas pajamas gaunančių namų ūkių didelėms energijos sąskaitoms kompensuoti. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių biudžeto išlaidos sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,0 % BVP, palyginti su 4,0 % 2021 m.;

| (14) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Danijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(14)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Danijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (15) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo stabdomoji (0,6 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Danija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydamas pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,3 % BVP (2021 m. – 0,3 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai (9) turėjo 0,2 procentinio punkto stabdomąjį poveikį. Todėl Danija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,7 procentinio punkto. Todėl Danija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo stabdomoji (0,6 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Danija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydamas pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,3 % BVP (2021 m. – 0,3 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai (9) turėjo 0,2 procentinio punkto stabdomąjį poveikį. Todėl Danija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,7 procentinio punkto. Todėl Danija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 0,3 %, o 2024 m. – 1,5 %; |
| --- | --- |

(16)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 0,3 %, o 2024 m. – 1,5 %;

| (17) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas 2,3 % BVP valdžios sektoriaus perteklius 2023 m. ir 30,1 % valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(17)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas 2,3 % BVP valdžios sektoriaus perteklius 2023 m. ir 30,1 % valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2023 m. pabaigoje;

| (18) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Tai toliau nuo 2022 m. įgyvendinamos priemonės, visų pirma tam tikros socialinės išmokos, skirtos mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, ir naujos priemonės, kaip antai laikinai sumažintas elektros mokestis. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.); |
| --- | --- |

(18)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Tai toliau nuo 2022 m. įgyvendinamos priemonės, visų pirma tam tikros socialinės išmokos, skirtos mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, ir naujos priemonės, kaip antai laikinai sumažintas elektros mokestis. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.);

| (19) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Danijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Danija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Danijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(19)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Danijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Danija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Danijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (20) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 0,4 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo stabdomoji (0,6 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,6 % BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tokią padėtį lemia netikslinių su energija susijusių priemonių, viešojo sektoriaus darbo užmokesčio padidinimo ir socialinių išmokų išlaidos bei didesnės sveikatos priežiūros išlaidos. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 0,3 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,1 procentinio punkto (13). Todėl Danija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Šalis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicijas į energijos vartojimo efektyvumo priemones, aplinkosaugos mokesčių reformą ir žaliojo judumo priemones, kurios iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 0,4 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo stabdomoji (0,6 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,6 % BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tokią padėtį lemia netikslinių su energija susijusių priemonių, viešojo sektoriaus darbo užmokesčio padidinimo ir socialinių išmokų išlaidos bei didesnės sveikatos priežiūros išlaidos. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 0,3 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,1 procentinio punkto (13). Todėl Danija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Šalis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicijas į energijos vartojimo efektyvumo priemones, aplinkosaugos mokesčių reformą ir žaliojo judumo priemones, kurios iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus perteklius sudarys 1,3 % BVP, o skolos santykis su BVP – 28,8 % BVP 2024 m. pabaigoje. Šiuo metu Komisija daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai laipsniškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(21)

remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus perteklius sudarys 1,3 % BVP, o skolos santykis su BVP – 28,8 % BVP 2024 m. pabaigoje. Šiuo metu Komisija daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai laipsniškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (22) | Komisijos skaičiavimais, 2023–2025 m. laikotarpiu, taip pat 2023 ir 2024 m. Danija greičiausiai ir toliau laikysis – 1,0 % BVP minimalaus vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2023 ir 2024 m. bus atitinkamai 3,5 ir 2,1 % BVP, taigi viršys vidutinės trukmės biudžeto tikslą; |
| --- | --- |

(22)

Komisijos skaičiavimais, 2023–2025 m. laikotarpiu, taip pat 2023 ir 2024 m. Danija greičiausiai ir toliau laikysis – 1,0 % BVP minimalaus vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2023 ir 2024 m. bus atitinkamai 3,5 ir 2,1 % BVP, taigi viršys vidutinės trukmės biudžeto tikslą;

| (23) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 4,6 %; |
| --- | --- |

(23)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 4,6 %;

| (24) | šiuo metu Danijoje periodiniams nekilnojamojo turto mokesčiams yra taikoma viršutinė riba, taigi jie nedidėja augant rinkos kainoms. Todėl jie negali švelninti būsto kainų ciklų ir turi neigiamą pasiskirstymo poveikį. 2017 m. Danijos Parlamentas patvirtino naują nekilnojamojo turto mokesčių sistemą, pagal kurią viršutinė riba nebetaikoma; ši sistema turėtų įsigalioti 2024 m. sausio 1 d. Daugeliui žmonių kyla didelių problemų rasti įperkamą būstą. Dėl to, kad būsto kainos yra aukštos, o socialinio būsto laukti tenka ilgai, didžiuosiuose miestuose įperkamo būsto trūksta. Danijoje vis didesnei daliai paskolų taikomos kintamosios palūkanos ir atidėti palūkanų mokėjimai, todėl labai įsiskolinę būsto paskolų turėtojai taps vis pažeidžiamesni, jei būsto kainos toliau kris ir (arba) labai išaugs palūkanų normos; |
| --- | --- |

(24)

šiuo metu Danijoje periodiniams nekilnojamojo turto mokesčiams yra taikoma viršutinė riba, taigi jie nedidėja augant rinkos kainoms. Todėl jie negali švelninti būsto kainų ciklų ir turi neigiamą pasiskirstymo poveikį. 2017 m. Danijos Parlamentas patvirtino naują nekilnojamojo turto mokesčių sistemą, pagal kurią viršutinė riba nebetaikoma; ši sistema turėtų įsigalioti 2024 m. sausio 1 d. Daugeliui žmonių kyla didelių problemų rasti įperkamą būstą. Dėl to, kad būsto kainos yra aukštos, o socialinio būsto laukti tenka ilgai, didžiuosiuose miestuose įperkamo būsto trūksta. Danijoje vis didesnei daliai paskolų taikomos kintamosios palūkanos ir atidėti palūkanų mokėjimai, todėl labai įsiskolinę būsto paskolų turėtojai taps vis pažeidžiamesni, jei būsto kainos toliau kris ir (arba) labai išaugs palūkanų normos;

| (25) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Danijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Danija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 25 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpinių ir siektinų reikšmių, o bendra išmoka siekė 301 mln. EUR. Pateikus pirmą mokėjimo prašymą, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas įgyvendinimas pagal tvarkaraštį, o antrą mokėjimo prašymą tikimasi pateikti iki 2023 m. pabaigos, kaip numatyta. 2023 m. gegužės 31 d. Danija pateikė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano, įskaitant „REPowerEU“ skyrių, pakeitimą. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Danijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(25)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Danijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Danija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 25 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpinių ir siektinų reikšmių, o bendra išmoka siekė 301 mln. EUR. Pateikus pirmą mokėjimo prašymą, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas įgyvendinimas pagal tvarkaraštį, o antrą mokėjimo prašymą tikimasi pateikti iki 2023 m. pabaigos, kaip numatyta. 2023 m. gegužės 31 d. Danija pateikė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano, įskaitant „REPowerEU“ skyrių, pakeitimą. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Danijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (26) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Danijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Danijoje būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas, taip pat vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(26)

2022 m. Komisija patvirtino visus Danijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Danijoje būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas, taip pat vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (27) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Danijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir žiedinės ekonomikos stiprinimu siekiant remti žaliąją pertvarką; |
| --- | --- |

(27)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Danijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir žiedinės ekonomikos stiprinimu siekiant remti žaliąją pertvarką;

| (28) | Danijos pažanga įgyvendinant žiedinę ekonomiką yra nepakankama ir turi būti spartinama, kad būtų pasiekti Sąjungos žiedinės ekonomikos tikslai. Nepaisant tam tikrų politikos priemonių, kurių imtasi nuo 2020 m., kaip antai klimato srities veiksmų plano, pažanga yra nedidelė. Iš 2021 m. žiedinės ekonomikos veiksmų plane numatytų 129 iniciatyvų 27 buvo užbaigtos įgyvendinti, 88 įgyvendinamos pagal planą, o 14 vėluoja. Pagal žinomus statistinius duomenis 2022 m. Danija nepadarė pažangos atliekų susidarymo, atliekų perdirbimo ir žiedinės ekonomikos srityse. Žiedinis žaliavų naudojimas šalyje vos sumažėjo (8 % 2016 m. ir 7,8 % 2021 m.) ir nesiekė Sąjungos vidurkio, t. y. 11,7 % 2021 m. Nors Žiedinės ekonomikos veiksmų plano tikslas – smarkiai sumažinti Sąjungos žaliavų naudojimo rodiklį, 2020 m. Danijos žaliavų naudojimo rodiklis buvo 25,6 t gyventojui ir gerokai viršijo 2020 m. Sąjungos vidurkį (13,7 t gyventojui). Danija ir toliau neįgyvendina tam tikrų žiedinės ekonomikos aspektų tikslų, ypač komunalinių atliekų susidarymo, atliekų perdirbimo lygio ir maisto atliekų srityse. Kalbant apie komunalines atliekas, vienam Danijos gyventojui tenkančių komunalinių atliekų kiekis yra didžiausias Sąjungoje, t. y. 786 kg/m. 2021 m. (2021 m. Sąjungos vidurkis – 530 kg/m.), turint omeny, kad nacionalinis bendro atliekų kiekio mažinimo tikslas nenustatytas. Kalbant apie atliekų perdirbimą, Danija turi dėti dideles pastangas, kad pasiektų 2025 m. Sąjungos komunalinių ir pakuočių atliekų perdirbimo tikslą, nes šiuo metu ji atsilieka nuo Sąjungos vidurkio (49,6 %) –2021 m. šis rodiklis siekė 34,3 % (14). Galiausiai Danijos maisto atliekų rodikliai yra prasti, palyginti su Sąjungos rezultatais. Šalis labai priklauso nuo atliekų deginimo: sudeginama daugiau kaip 50 % komunalinių atliekų, palyginti su Sąjungos vidurkiu apie 26 %; |
| --- | --- |

(28)

Danijos pažanga įgyvendinant žiedinę ekonomiką yra nepakankama ir turi būti spartinama, kad būtų pasiekti Sąjungos žiedinės ekonomikos tikslai. Nepaisant tam tikrų politikos priemonių, kurių imtasi nuo 2020 m., kaip antai klimato srities veiksmų plano, pažanga yra nedidelė. Iš 2021 m. žiedinės ekonomikos veiksmų plane numatytų 129 iniciatyvų 27 buvo užbaigtos įgyvendinti, 88 įgyvendinamos pagal planą, o 14 vėluoja. Pagal žinomus statistinius duomenis 2022 m. Danija nepadarė pažangos atliekų susidarymo, atliekų perdirbimo ir žiedinės ekonomikos srityse. Žiedinis žaliavų naudojimas šalyje vos sumažėjo (8 % 2016 m. ir 7,8 % 2021 m.) ir nesiekė Sąjungos vidurkio, t. y. 11,7 % 2021 m. Nors Žiedinės ekonomikos veiksmų plano tikslas – smarkiai sumažinti Sąjungos žaliavų naudojimo rodiklį, 2020 m. Danijos žaliavų naudojimo rodiklis buvo 25,6 t gyventojui ir gerokai viršijo 2020 m. Sąjungos vidurkį (13,7 t gyventojui). Danija ir toliau neįgyvendina tam tikrų žiedinės ekonomikos aspektų tikslų, ypač komunalinių atliekų susidarymo, atliekų perdirbimo lygio ir maisto atliekų srityse. Kalbant apie komunalines atliekas, vienam Danijos gyventojui tenkančių komunalinių atliekų kiekis yra didžiausias Sąjungoje, t. y. 786 kg/m. 2021 m. (2021 m. Sąjungos vidurkis – 530 kg/m.), turint omeny, kad nacionalinis bendro atliekų kiekio mažinimo tikslas nenustatytas. Kalbant apie atliekų perdirbimą, Danija turi dėti dideles pastangas, kad pasiektų 2025 m. Sąjungos komunalinių ir pakuočių atliekų perdirbimo tikslą, nes šiuo metu ji atsilieka nuo Sąjungos vidurkio (49,6 %) –2021 m. šis rodiklis siekė 34,3 % (14). Galiausiai Danijos maisto atliekų rodikliai yra prasti, palyginti su Sąjungos rezultatais. Šalis labai priklauso nuo atliekų deginimo: sudeginama daugiau kaip 50 % komunalinių atliekų, palyginti su Sąjungos vidurkiu apie 26 %;

| (29) | Danija užsibrėžė plataus užmojo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus ir pirmauja atsinaujinančiosios energijos, visų pirma gaminamos vėjo, įsisavinimo srityje. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Danijoje sumažėjo 25,2 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius 5 metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (15). Danija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (16). Tam, kad būtų pasiekti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslai ir energijos rūšių derinyje padidinta atsinaujinančiajai energijai tenkanti dalis, labai svarbu siekiant nacionalinio užmojo plėtoti jūros ir sausumos vėjo energijos pajėgumus sparčiau perduoti eksploatuoti projektus ir supaprastinti leidimų išdavimo taisykles. Diegiant papildomus pajėgumus, be kita ko, energetines salas Baltijos ir Šiaurės jūrose, prireiks suplanuoti pakankamą elektros tinklo plėtrą perdavimo ir paskirstymo grandyse. Kartu investuojant į energijos vartojimo efektyvumą galima sumažinti investicijų į energetikos infrastruktūrą poreikį. Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir energijos paklausą dar labiau padėtų platesnis efektyvaus energijos vartojimo priemonių įrengimas pastatuose, derinant izoliacijos priemones su nuo iškastinio kuro nepriklausančių šildymo šaltinių plėtra. Viešųjų pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimo efektą dar labiau sustiprintų panaikinti savivaldybių ir regionų žaliųjų projektų biudžeto apribojimai. Papildomomis priemonėmis, padedančiomis didinti energijos vartojimo efektyvumą privačiuose pastatuose, būtų galima sumažinti energijos sąnaudas Danijoje, –2022 m. šalies namų ūkių energijos sąskaitų vidurkis buvo antras pagal dydį. Esama potencialo padidinti šalies pramonės veiklos energijos vartojimo efektyvumą, pirmiausia panaudojant perteklinę šilumą centralizuotam šildymui; |
| --- | --- |

(29)

Danija užsibrėžė plataus užmojo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus ir pirmauja atsinaujinančiosios energijos, visų pirma gaminamos vėjo, įsisavinimo srityje. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Danijoje sumažėjo 25,2 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius 5 metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (15). Danija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (16). Tam, kad būtų pasiekti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslai ir energijos rūšių derinyje padidinta atsinaujinančiajai energijai tenkanti dalis, labai svarbu siekiant nacionalinio užmojo plėtoti jūros ir sausumos vėjo energijos pajėgumus sparčiau perduoti eksploatuoti projektus ir supaprastinti leidimų išdavimo taisykles. Diegiant papildomus pajėgumus, be kita ko, energetines salas Baltijos ir Šiaurės jūrose, prireiks suplanuoti pakankamą elektros tinklo plėtrą perdavimo ir paskirstymo grandyse. Kartu investuojant į energijos vartojimo efektyvumą galima sumažinti investicijų į energetikos infrastruktūrą poreikį. Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir energijos paklausą dar labiau padėtų platesnis efektyvaus energijos vartojimo priemonių įrengimas pastatuose, derinant izoliacijos priemones su nuo iškastinio kuro nepriklausančių šildymo šaltinių plėtra. Viešųjų pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimo efektą dar labiau sustiprintų panaikinti savivaldybių ir regionų žaliųjų projektų biudžeto apribojimai. Papildomomis priemonėmis, padedančiomis didinti energijos vartojimo efektyvumą privačiuose pastatuose, būtų galima sumažinti energijos sąnaudas Danijoje, –2022 m. šalies namų ūkių energijos sąskaitų vidurkis buvo antras pagal dydį. Esama potencialo padidinti šalies pramonės veiklos energijos vartojimo efektyvumą, pirmiausia panaudojant perteklinę šilumą centralizuotam šildymui;

| (30) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turintys sektoriai, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros, stokoja darbo jėgos, o profesijų atstovai – įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Danijoje trūko 60 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, aplinkos inžinierių, aplinkos apsaugos specialistų ir statybos architektų. Nors žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių paklausa auga, energijai imlios pramonės darbuotojų, dalyvaujančių švietimo ir mokymo programose, skaičius per paskutinį dešimtmetį smarkiai sumažėjo: nuo 24,6 % 2015 m. iki 15,6 % 2021 m., |
| --- | --- |

(30)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turintys sektoriai, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros, stokoja darbo jėgos, o profesijų atstovai – įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Danijoje trūko 60 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, aplinkos inžinierių, aplinkos apsaugos specialistų ir statybos architektų. Nors žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių paklausa auga, energijai imlios pramonės darbuotojų, dalyvaujančių švietimo ir mokymo programose, skaičius per paskutinį dešimtmetį smarkiai sumažėjo: nuo 24,6 % 2015 m. iki 15,6 % 2021 m.,

REKOMENDUOJA Danijai 2023 m. ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

2024 m. išlaikant patikimą fiskalinę būklę, išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, ir išsaugoti apdairią vidutinės trukmės fiskalinę būklę.

Įgyvendinti naująją nekilnojamojo turto mokesčio sistemą siekiant atkurti ryšį tarp rinkos kainų ir mokesčių ir užtikrinti sąžiningesnį apmokestinimą. Spartinti investicijas į įperkamo būsto statybą, kad būtų patenkinti skubiausi poreikiai.

2.

Toliau tolygiai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir, neseniai pateikus jo papildymą, įskaitant skyrių „REPowerEU“, skubiai pradėti susijusių priemonių įgyvendinimą. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Stiprinti žiedinę ekonomiką ir atliekų tvarkymo politiką, be kita ko, spartinant Danijos nacionalinio žiedinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimą, skatinant vykdyti komunalinių ir kitų atliekų prevenciją ir pakartotinai jas naudoti, didinant atliekų perdirbimo lygį, mažinant maisto atliekų kiekius ir laipsniškai pereinant nuo komunalinių atliekų deginimo prie ekologiškesnių šilumos gamybos šaltinių.

4.

Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir didinti atsinaujinančiųjų šaltinių energijos dalį tiekiamos energijos derinyje. Reaguoti į augančius paklausos ir lankstumo poreikius skatinant būtiną elektros tinklo plėtrą perdavimo ir paskirstymo grandyse. Racionalizuoti taikomas atsinaujinančiosios energijos srities leidimų išdavimo taisykles. Įgyvendinti papildomas priemones, padedančias didinti energijos vartojimo efektyvumą privačiuose ir viešuose pastatuose siekiant sumažinti sąskaitas už suvartotą energiją ir energetikos sistemos sąnaudas. Užtikrinti nuo iškastinio kuro nepriklausančių šildymo šaltinių plėtrą. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

2

(3)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10154/2021 INIT.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Danijos konvergencijos programos, OL C 304, 2021 7 29, p. 14.

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,3 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

9

(10)  Tas skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Danijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Danijos konvergencijos programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 27).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Danijos vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 1,9 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

13

(14)  Danija informavo Komisiją, kad 2021 m. praneštas perdirbimo lygis buvo grindžiamas neteisingais duomenimis ir bus patikslintas.

14

(15)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

15

(16)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

16

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/38

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Vokietijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Vokietijos stabilumo programos

(2023/C 312/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Vokietija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Vokietijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos), o 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Vokietija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Vokietijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos), o 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 28 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Vokietija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Vokietija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 28 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Vokietija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Vokietija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 24 d. Vokietija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 26 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Vokietijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 24 d. Vokietija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 26 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Vokietijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Vokietijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Vokietijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Vokietijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Vokietijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Vokietijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Vokietijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Vokietijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Vokietijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma, nuolatinis didelis einamosios sąskaitos perteklius, atspindintis, be kita ko, vangias, palyginti su santaupomis, investicijas ir turintis tarpvalstybinių pasekmių, laipsniškai mažėjo, pastaruoju metu – per energetikos krizę, tačiau tikimasi, kad jis gerokai išaugs. Dėl šiek tiek didėjančio vidaus investicijų santykio ir mažėjančio prekybos balanso einamosios sąskaitos perteklius iki 2019 m. iš lėto sumažėjo ir nuo to laiko jam įtakos turėjo neįprastos ekonominės aplinkybės. 2022 m. jis gerokai sumažėjo dėl didesnių energijos importo kainų, taip pat dėl prastesnio kitų sektorių, išskyrus energetiką, prekybos balanso ir atsigaunančio kelionių paslaugų importo. Perteklius 2022 m. tebeviršijo lygį, kurio būtų galima tikėtis atsižvelgiant į šalies ekonomikos pagrindus, 2023 m. turėtų gerokai atsigauti ir 2024 m. išlikti beveik nepakitęs; Numatoma, kad jis išliks mažesnis už makroekonominio disbalanso procedūros ribą. Prognozuojama, kad darbo užmokestis sparčiai augs ir skatins vidaus paklausą, o vienetui tenkančios darbo sąnaudos gali didėti greičiau nei likusioje euro zonos dalyje. Vis dėlto vartojimą ir investicijas laikinai slopina didelė infliacija. Kelerius pastaruosius metus būsto kainos smarkiai augo, nors nuo 2022 m. vidurio šiek tiek sumažėjo. Dėl menkų investicijų į būstą būsto pasiūla atsilieka nuo paklausos, o tai gali padidinti išliekančią pervertinimo riziką. Papildomai mažinti pažeidžiamumą padėtų veiksmingas viešųjų investicijų iniciatyvų įgyvendinimas laiku ir kliūčių investicijoms šalinimas; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Vokietijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Vokietijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma, nuolatinis didelis einamosios sąskaitos perteklius, atspindintis, be kita ko, vangias, palyginti su santaupomis, investicijas ir turintis tarpvalstybinių pasekmių, laipsniškai mažėjo, pastaruoju metu – per energetikos krizę, tačiau tikimasi, kad jis gerokai išaugs. Dėl šiek tiek didėjančio vidaus investicijų santykio ir mažėjančio prekybos balanso einamosios sąskaitos perteklius iki 2019 m. iš lėto sumažėjo ir nuo to laiko jam įtakos turėjo neįprastos ekonominės aplinkybės. 2022 m. jis gerokai sumažėjo dėl didesnių energijos importo kainų, taip pat dėl prastesnio kitų sektorių, išskyrus energetiką, prekybos balanso ir atsigaunančio kelionių paslaugų importo. Perteklius 2022 m. tebeviršijo lygį, kurio būtų galima tikėtis atsižvelgiant į šalies ekonomikos pagrindus, 2023 m. turėtų gerokai atsigauti ir 2024 m. išlikti beveik nepakitęs; Numatoma, kad jis išliks mažesnis už makroekonominio disbalanso procedūros ribą. Prognozuojama, kad darbo užmokestis sparčiai augs ir skatins vidaus paklausą, o vienetui tenkančios darbo sąnaudos gali didėti greičiau nei likusioje euro zonos dalyje. Vis dėlto vartojimą ir investicijas laikinai slopina didelė infliacija. Kelerius pastaruosius metus būsto kainos smarkiai augo, nors nuo 2022 m. vidurio šiek tiek sumažėjo. Dėl menkų investicijų į būstą būsto pasiūla atsilieka nuo paklausos, o tai gali padidinti išliekančią pervertinimo riziką. Papildomai mažinti pažeidžiamumą padėtų veiksmingas viešųjų investicijų iniciatyvų įgyvendinimas laiku ir kliūčių investicijoms šalinimas;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Vokietijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 3,7 % BVP 2021 m. iki 2,6 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 69,3 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 66,3 % 2022 m. pabaigoje; 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Vokietijos biudžeto būklė, nes planuojama, kad šalies deficitas 2023 m. viršys 3 % BVP. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija nurodė, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Vokietija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Vokietijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 3,7 % BVP 2021 m. iki 2,6 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 69,3 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 66,3 % 2022 m. pabaigoje; 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Vokietijos biudžeto būklė, nes planuojama, kad šalies deficitas 2023 m. viršys 3 % BVP. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija nurodė, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Vokietija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė kurui taikomo energijos mokesčio sumažinimą ir dujoms bei centralizuotam šilumos tiekimui taikomo pridėtinės vertės mokesčio sumažinimą; kita vertus, tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė vienkartinę energijos išmoką ir privačių vartotojų gruodžio mėn. sąskaitos už dujas padengimą. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,2 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,8 % BVP, palyginti su 4,2 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė kurui taikomo energijos mokesčio sumažinimą ir dujoms bei centralizuotam šilumos tiekimui taikomo pridėtinės vertės mokesčio sumažinimą; kita vertus, tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė vienkartinę energijos išmoką ir privačių vartotojų gruodžio mėn. sąskaitos už dujas padengimą. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,2 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,8 % BVP, palyginti su 4,2 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Vokietijai (7) 2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Vokietijai (7) 2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio (2,7 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Vokietija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,2 % BVP (2021 m. – 0,3 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (9) buvo neutralus. Todėl Vokietija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 2,4 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (1,2 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Kartu pajamų apmokestinimo sumažinimas sumažino valdžios sektoriaus pajamas ir taip pat (0,1 % BVP) prisidėjo prie grynųjų pirminių einamųjų išlaidų augimo. Reikšmingas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų skatinamasis poveikis buvo tik iš dalies susijęs su priemonėmis, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, taip pat su iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidomis. Todėl Vokietija nepakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio (2,7 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Vokietija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,2 % BVP (2021 m. – 0,3 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (9) buvo neutralus. Todėl Vokietija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 2,4 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (1,2 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Kartu pajamų apmokestinimo sumažinimas sumažino valdžios sektoriaus pajamas ir taip pat (0,1 % BVP) prisidėjo prie grynųjų pirminių einamųjų išlaidų augimo. Reikšmingas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų skatinamasis poveikis buvo tik iš dalies susijęs su priemonėmis, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, taip pat su iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidomis. Todėl Vokietija nepakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 0,2 %, o 2024 m. – 1,8 %. Palyginimui, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realiojo BVP augimas bus panašus: 0,2 % 2023 m. ir 1,4 % 2024 m.; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 0,2 %, o 2024 m. – 1,8 %. Palyginimui, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realiojo BVP augimas bus panašus: 0,2 % 2023 m. ir 1,4 % 2024 m.;

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 41⁄4 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia susijęs su papildomomis dujų ir elektros energijos kainų stabdžių išlaidomis. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 66,3 % 2022 m. pabaigoje iki 673⁄4 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,3 % BVP. Šis dydis yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl prielaidų, kad energijos kainų stabdžių išlaidos bus mažesnės. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 65,2 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia mažesnis deficitas; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 41⁄4 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia susijęs su papildomomis dujų ir elektros energijos kainų stabdžių išlaidomis. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 66,3 % 2022 m. pabaigoje iki 673⁄4 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,3 % BVP. Šis dydis yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl prielaidų, kad energijos kainų stabdžių išlaidos bus mažesnės. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 65,2 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia mažesnis deficitas;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro naujos priemonės, palyginti su 2022 m., visų pirma dujų ir elektros energijos kainų stabdžiai. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi už nenumatytą energijos tiekėjų pelną, visų pirma pagautės rinkliava. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 2,0 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, nors daugeliu jų išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,5 % BVP (palyginti su 0,3 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., išliks stabilios. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,8 % BVP) panaikinimas; |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro naujos priemonės, palyginti su 2022 m., visų pirma dujų ir elektros energijos kainų stabdžiai. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi už nenumatytą energijos tiekėjų pelną, visų pirma pagautės rinkliava. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 2,0 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, nors daugeliu jų išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,5 % BVP (palyginti su 0,3 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., išliks stabilios. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,8 % BVP) panaikinimas;

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Vokietijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Be to, Vokietija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Vokietijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Vokietijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Be to, Vokietija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Vokietijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 0,5 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (‒ 2,7 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 % BVP. Tai apima 0,2 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,2 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėtų turėti neutralų poveikį fiskalinės politikos krypčiai (13). Todėl Vokietija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pvz., pastatų energinę renovaciją, elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros gerinimą ir mokyklų parengimą skaitmeniniam amžiui, kurios iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 0,5 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (‒ 2,7 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 % BVP. Tai apima 0,2 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,2 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėtų turėti neutralų poveikį fiskalinės politikos krypčiai (13). Todėl Vokietija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pvz., pastatų energinę renovaciją, elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros gerinimą ir mokyklų parengimą skaitmeniniam amžiui, kurios iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 13⁄4 % BVP. 2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi energijos kainų stabdžių laipsnišką panaikinimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 661⁄2 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,2 % BVP. Šis dydis yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl mažesnių energijos paramos priemonių įverčių. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 64,1 % 2024 m. pabaigoje, daugiausia dėl mažesnio deficito; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 13⁄4 % BVP. 2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi energijos kainų stabdžių laipsnišką panaikinimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 661⁄2 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,2 % BVP. Šis dydis yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl mažesnių energijos paramos priemonių įverčių. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 64,1 % 2024 m. pabaigoje, daugiausia dėl mažesnio deficito;

| (23) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarys 0,3 % BVP. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; Dauguma energijos paramos priemonių, kurias planuojama toliau taikyti 2024 m., neatrodo orientuotos į pažeidžiamus namų ūkius ar įmones. Dauguma jų nėra atsižvelgiama į kainų signalą mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarys 0,3 % BVP. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; Dauguma energijos paramos priemonių, kurias planuojama toliau taikyti 2024 m., neatrodo orientuotos į pažeidžiamus namų ūkius ar įmones. Dauguma jų nėra atsižvelgiama į kainų signalą mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą;

| (24) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (15) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 2,5 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 2,0 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti; Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas; |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (15) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 2,5 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 2,0 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti; Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,4 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei dėl visiško energijos paramos priemonių panaikinimo sutaupytos lėšos, o tai lemia 2024 m. liekančios galioti kai kurios iš tokių priemonių ir pajamas mažinančios diskrecinės priemonės, pvz., įvairūs pajamų mokesčio sumažinimai; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,4 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei dėl visiško energijos paramos priemonių panaikinimo sutaupytos lėšos, o tai lemia 2024 m. liekančios galioti kai kurios iš tokių priemonių ir pajamas mažinančios diskrecinės priemonės, pvz., įvairūs pajamų mokesčio sumažinimai;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų išlikti stabilios – 21⁄2 % BVP 2023 m. ir 2024 m. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Jos, be kita ko, apima įvairias pajamų mokesčio sistemos ir pensijų sistemos reformas; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų išlikti stabilios – 21⁄2 % BVP 2023 m. ir 2024 m. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Jos, be kita ko, apima įvairias pajamų mokesčio sistemos ir pensijų sistemos reformas;

| (27) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 3⁄4 % BVP 2025 m. ir 2026 m. Todėl planuojama, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 661⁄2 % 2024 m. pabaigoje iki 651⁄2 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 3⁄4 % BVP 2025 m. ir 2026 m. Todėl planuojama, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 661⁄2 % 2024 m. pabaigoje iki 651⁄2 % iki 2026 m. pabaigos;

| (28) | nors užimtumo rodikliai tebėra geri, atsižvelgiant į spartų visuomenės senėjimą, darbo jėgos ir įgūdžių trūkumas turėtų toliau didėti. Numatoma, kad dėl kūdikių bumo kartos išėjimo į pensiją XXI a. trečiajame dešimtmetyje darbingo amžiaus gyventojų skaičius sumažės 3,7 mln. Todėl gerokai padidės privalomo einamojo finansavimo modelio (pirmosios pensijų pakopos) finansavimo poreikiai ir galbūt kils klausimų dėl pensijų adekvatumo. Siekiant kompensuoti potencialios darbo jėgos lygio mažėjimą reikėtų, kad grynoji migracija sudarytų maždaug 400 000 asmenų per metus. Teisės aktais nustatytas pensinis amžius palaipsniui didės iki 67 metų 2031 m. Nors 55–64 m. darbuotojų užimtumo lygis yra vienas aukščiausių Sąjungoje, faktinio pensinio amžiaus didėjimas pastaraisiais metais sulėtėjo, o vyresnių nei 65 metų asmenų grupės užimtumas atsilieka nuo geriausių rezultatų pasiekusių Sąjungos šalių. Taip yra ir dėl ankstyvo išėjimo į pensiją galimybių, dėl kurių didėja spaudimas pensijų sistemos tvarumui. Asmenys, išdirbę ne mažiau kaip 35 metus, gali anksti išeiti į pensiją, o jų pensijų išmokos sumažinamos palyginti nedaug. Asmenys, išdirbę ne mažiau kaip 45 darbo metus, gali išeiti į pensiją neprarasdami teisių į pensijų išmokas (vok. Rente nach 45 Beitragsjahren). Iki šiol nepakankamai išnaudojamos valstybės subsidijuojamos privačiųjų pensijų sistemos (trečiosios pakopos asmeninių pensijų sistemos Riester Rente). Nepaisant pastangų didinti profesinių pensijų (antroji pakopa) naudojimą, jų aprėptis tebėra apie 56 %; |
| --- | --- |

(28)

nors užimtumo rodikliai tebėra geri, atsižvelgiant į spartų visuomenės senėjimą, darbo jėgos ir įgūdžių trūkumas turėtų toliau didėti. Numatoma, kad dėl kūdikių bumo kartos išėjimo į pensiją XXI a. trečiajame dešimtmetyje darbingo amžiaus gyventojų skaičius sumažės 3,7 mln. Todėl gerokai padidės privalomo einamojo finansavimo modelio (pirmosios pensijų pakopos) finansavimo poreikiai ir galbūt kils klausimų dėl pensijų adekvatumo. Siekiant kompensuoti potencialios darbo jėgos lygio mažėjimą reikėtų, kad grynoji migracija sudarytų maždaug 400 000 asmenų per metus. Teisės aktais nustatytas pensinis amžius palaipsniui didės iki 67 metų 2031 m. Nors 55–64 m. darbuotojų užimtumo lygis yra vienas aukščiausių Sąjungoje, faktinio pensinio amžiaus didėjimas pastaraisiais metais sulėtėjo, o vyresnių nei 65 metų asmenų grupės užimtumas atsilieka nuo geriausių rezultatų pasiekusių Sąjungos šalių. Taip yra ir dėl ankstyvo išėjimo į pensiją galimybių, dėl kurių didėja spaudimas pensijų sistemos tvarumui. Asmenys, išdirbę ne mažiau kaip 35 metus, gali anksti išeiti į pensiją, o jų pensijų išmokos sumažinamos palyginti nedaug. Asmenys, išdirbę ne mažiau kaip 45 darbo metus, gali išeiti į pensiją neprarasdami teisių į pensijų išmokas (vok. Rente nach 45 Beitragsjahren). Iki šiol nepakankamai išnaudojamos valstybės subsidijuojamos privačiųjų pensijų sistemos (trečiosios pakopos asmeninių pensijų sistemos Riester Rente). Nepaisant pastangų didinti profesinių pensijų (antroji pakopa) naudojimą, jų aprėptis tebėra apie 56 %;

| (29) | mokesčių derinys Vokietijoje ir toliau labai priklauso nuo darbo jėgos apmokestinimo pajamų, o mokesčių bazėmis, kuriomis gali būti remiamas integracinis ir tvarus augimas, vis dar nepakankamai naudojamasi. Darbo jėgos mokesčių pleištas yra vienas didžiausių Sąjungoje, o mokesčių ir pervedimų sistemos sąveika lemia menkas paskatas didinti mažą atlyginimą gaunančių ir antrųjų šeimoje uždirbančių asmenų, dažnai moterų, dirbtų valandų skaičių. Tai daro neigiamą poveikį darbo jėgos pasiūlai ir didina darbo jėgos trūkumą. Vokietijos aplinkosaugos mokesčių, tiek energijos, tiek transporto mokesčių, dalis yra mažesnė už Sąjungos vidurkį. Transporto priemonių apmokestinimas neskatina pereiti prie ekologiškesnio transporto. Aplinkai kenksmingos subsidijos, pvz., subsidijos iškastiniam kurui (įskaitant atleidimą nuo mokesčių ir mokesčių sumažinimą), tebėra didelės, o tai stabdo žaliąją pertvarką; |
| --- | --- |

(29)

mokesčių derinys Vokietijoje ir toliau labai priklauso nuo darbo jėgos apmokestinimo pajamų, o mokesčių bazėmis, kuriomis gali būti remiamas integracinis ir tvarus augimas, vis dar nepakankamai naudojamasi. Darbo jėgos mokesčių pleištas yra vienas didžiausių Sąjungoje, o mokesčių ir pervedimų sistemos sąveika lemia menkas paskatas didinti mažą atlyginimą gaunančių ir antrųjų šeimoje uždirbančių asmenų, dažnai moterų, dirbtų valandų skaičių. Tai daro neigiamą poveikį darbo jėgos pasiūlai ir didina darbo jėgos trūkumą. Vokietijos aplinkosaugos mokesčių, tiek energijos, tiek transporto mokesčių, dalis yra mažesnė už Sąjungos vidurkį. Transporto priemonių apmokestinimas neskatina pereiti prie ekologiškesnio transporto. Aplinkai kenksmingos subsidijos, pvz., subsidijos iškastiniam kurui (įskaitant atleidimą nuo mokesčių ir mokesčių sumažinimą), tebėra didelės, o tai stabdo žaliąją pertvarką;

| (30) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Dėl laikino Priemonės, taikomos iki 2026 m., pobūdžio labai svarbu planą įgyvendinti skubiai. Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, tačiau smarkiai vėluoja. Vokietija atsilieka nuo plano įgyvendinimo tvarkaraščio dėl ribotų planui įgyvendinti skirtų išteklių ir tam teikiamos nepakankamos svarbos. Vokietija vis dar turi pasirašyti veiklos susitarimus ir pateikti pirmąjį mokėjimo prašymą. Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas jau buvo vieną kartą peržiūrėtas 2023 m. vasario 14 d., patikslinant dvi investicines priemones, kurių nebuvo galima visiškai užbaigti dėl objektyvių aplinkybių (16). 2023 m. planas turėtų būti dar kartą peržiūrėtas jį papildant kitu priedėliu, kad būtų įtrauktas skyrius „REPowerEU“ ir atsižvelgta į negrąžintinos paramos padidėjimą. Tačiau šiuo metu vyksta derybos dėl skyriaus „REPowerEU“ ir siekiant atsižvelgti į negrąžintinos paramos padidėjimą. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Vokietijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(30)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Dėl laikino Priemonės, taikomos iki 2026 m., pobūdžio labai svarbu planą įgyvendinti skubiai. Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, tačiau smarkiai vėluoja. Vokietija atsilieka nuo plano įgyvendinimo tvarkaraščio dėl ribotų planui įgyvendinti skirtų išteklių ir tam teikiamos nepakankamos svarbos. Vokietija vis dar turi pasirašyti veiklos susitarimus ir pateikti pirmąjį mokėjimo prašymą. Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas jau buvo vieną kartą peržiūrėtas 2023 m. vasario 14 d., patikslinant dvi investicines priemones, kurių nebuvo galima visiškai užbaigti dėl objektyvių aplinkybių (16). 2023 m. planas turėtų būti dar kartą peržiūrėtas jį papildant kitu priedėliu, kad būtų įtrauktas skyrius „REPowerEU“ ir atsižvelgta į negrąžintinos paramos padidėjimą. Tačiau šiuo metu vyksta derybos dėl skyriaus „REPowerEU“ ir siekiant atsižvelgti į negrąžintinos paramos padidėjimą. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Vokietijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (31) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Vokietijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Vokietijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(31)

2022 m. Komisija patvirtino visus Vokietijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Vokietijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (32) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Vokietijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su skaitmenizacija, energetikos politika ir žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

(32)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Vokietijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su skaitmenizacija, energetikos politika ir žaliąja pertvarka;

| (33) | nors Vokietija dėjo pastangas, kad pagerintų viešųjų paslaugų skaitmenizaciją, įgyvendinimas tebėra lėtas. Iki nustatytos datos (2022 m. pabaigos) pasiekti tik keli Internetinės prieigos akto, pagal kurį privaloma tampa nuolatinė visų administracinių paslaugų prieinamumo klientams skaitmenizacija, tikslai. Iš Komisijos e. valdžios lyginamosios analizės ataskaitos matyti, kad šalis taip pat atsilieka skaitmenizuodama administracines vidaus grandis, kurios labai svarbios siekiant veiksmingai teikti paslaugas, nepatenkančias į Internetinės prieigos akto taikymo sritį. Su tuo susiję ir tai, kad prioritetu buvo pripažintas Registrų modernizavimo akte numatytas registrų modernizavimas, siekiant įgyvendinti Sąjungos vienkartinio duomenų pateikimo principą, pagal kurį fiziniai asmenys ir įmonės valdžios institucijoms standartinę informaciją turi pateikti tik vieną kartą. Tačiau nuo 2021 m., kai teisės aktas įsigaliojo, padaryta nedidelė pažanga. Be to, skaitmenizuotomis paslaugomis naudojamasi menkai: Vokietijoje e. valdžios paslaugomis besinaudojančių gyventojų dalis yra mažesnė už Sąjungos vidurkį. Vokietijos rezultatai pagal įvairius e. valdžios lyginamosios analizės ataskaitos rodiklių, pvz., skaidrumo, pagrindinių veiksnių buvimo ir skaitmeninių viešųjų paslaugų prieinamumo asmenims iš užsienio, aspektus taip pat yra prastesni už Sąjungos vidurkį. Nacionalinė reglamentavimo kontrolės taryba mano, kad Internetinės prieigos akto įgyvendinimas nėra tinkamas, ir nurodė, kad, efektyvumui nedidėjant dėl skaitmenizacijos, pagrindinė rizika yra numatomas darbo jėgos trūkumas. Nustatytos viešųjų paslaugų skaitmenizavimo kliūtys taip pat aktualios ir atitinkamoms Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytoms priemonėms; |
| --- | --- |

(33)

nors Vokietija dėjo pastangas, kad pagerintų viešųjų paslaugų skaitmenizaciją, įgyvendinimas tebėra lėtas. Iki nustatytos datos (2022 m. pabaigos) pasiekti tik keli Internetinės prieigos akto, pagal kurį privaloma tampa nuolatinė visų administracinių paslaugų prieinamumo klientams skaitmenizacija, tikslai. Iš Komisijos e. valdžios lyginamosios analizės ataskaitos matyti, kad šalis taip pat atsilieka skaitmenizuodama administracines vidaus grandis, kurios labai svarbios siekiant veiksmingai teikti paslaugas, nepatenkančias į Internetinės prieigos akto taikymo sritį. Su tuo susiję ir tai, kad prioritetu buvo pripažintas Registrų modernizavimo akte numatytas registrų modernizavimas, siekiant įgyvendinti Sąjungos vienkartinio duomenų pateikimo principą, pagal kurį fiziniai asmenys ir įmonės valdžios institucijoms standartinę informaciją turi pateikti tik vieną kartą. Tačiau nuo 2021 m., kai teisės aktas įsigaliojo, padaryta nedidelė pažanga. Be to, skaitmenizuotomis paslaugomis naudojamasi menkai: Vokietijoje e. valdžios paslaugomis besinaudojančių gyventojų dalis yra mažesnė už Sąjungos vidurkį. Vokietijos rezultatai pagal įvairius e. valdžios lyginamosios analizės ataskaitos rodiklių, pvz., skaidrumo, pagrindinių veiksnių buvimo ir skaitmeninių viešųjų paslaugų prieinamumo asmenims iš užsienio, aspektus taip pat yra prastesni už Sąjungos vidurkį. Nacionalinė reglamentavimo kontrolės taryba mano, kad Internetinės prieigos akto įgyvendinimas nėra tinkamas, ir nurodė, kad, efektyvumui nedidėjant dėl skaitmenizacijos, pagrindinė rizika yra numatomas darbo jėgos trūkumas. Nustatytos viešųjų paslaugų skaitmenizavimo kliūtys taip pat aktualios ir atitinkamoms Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytoms priemonėms;

| (34) | skaitmeninių įgūdžių gerinimas yra labai svarbus skaitmeninei pertvarkai, kad būtų galima spręsti kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemą ir didinti našumą. 2021 m. Vokietijoje bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius turinčių 16–74 m. asmenų dalis sudarė 49 %, t. y. mažiau nei Sąjungos vidurkis – 54 %, o tai trukdo skaitmeninei pertvarkai. 2021 m. bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius turėjo tik 50 % visų 16–19 m. asmenų, t. y. 19 procentinių punktų mažiau nei Sąjungos vidurkis. Nors dirbančių IRT specialistų procentinė dalis Vokietijoje viršija Sąjungos vidurkį, o IRT specialisčių moterų – atitinka Sąjungos vidurkį, yra daug laisvų darbo vietų, vadinasi, jų reikia dar daugiau. Siekiant gerinti skaitmeninius įgūdžius, labai svarbu dėti papildomas pastangas sprendžiant mokytojų trūkumo problemą ir visais švietimo sistemos lygmenimis geriau parengti mokytojus skaitmenizacijos srityje. Skaitmeninių technologijų integravimas į verslo veiklą, įskaitant mažųjų ir vidutinių įmonių, kurių skaitmeninis intensyvumas bent bazinio lygio, dalį ir pažangių technologijų, pvz., debesijos, didžiųjų duomenų ir dirbtinio intelekto, diegimą įmonėse, tesiekia Sąjungos vidurkį. Į Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos kelios priemonės, kuriomis remiami skaitmeniniai įgūdžiai ir visų pirma skaitmeninis švietimas, pvz., investicijos į mokytojams skirtus skaitmeninius įtaisus, švietimo platformą ir švietimo kompetencijos centrus. Be to, Vokietija įgyvendina priemones, kuriomis siekiama padėti kelti darbo jėgos kvalifikaciją ir ją perkvalifikuoti. Tai, be kita ko, apima dėmesį įmonių skaitmenizacijai (pvz., Europos skaitmeninių inovacijų centrai arba investicijų rėmimo schema „Digital Jetzt“); |
| --- | --- |

(34)

skaitmeninių įgūdžių gerinimas yra labai svarbus skaitmeninei pertvarkai, kad būtų galima spręsti kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemą ir didinti našumą. 2021 m. Vokietijoje bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius turinčių 16–74 m. asmenų dalis sudarė 49 %, t. y. mažiau nei Sąjungos vidurkis – 54 %, o tai trukdo skaitmeninei pertvarkai. 2021 m. bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius turėjo tik 50 % visų 16–19 m. asmenų, t. y. 19 procentinių punktų mažiau nei Sąjungos vidurkis. Nors dirbančių IRT specialistų procentinė dalis Vokietijoje viršija Sąjungos vidurkį, o IRT specialisčių moterų – atitinka Sąjungos vidurkį, yra daug laisvų darbo vietų, vadinasi, jų reikia dar daugiau. Siekiant gerinti skaitmeninius įgūdžius, labai svarbu dėti papildomas pastangas sprendžiant mokytojų trūkumo problemą ir visais švietimo sistemos lygmenimis geriau parengti mokytojus skaitmenizacijos srityje. Skaitmeninių technologijų integravimas į verslo veiklą, įskaitant mažųjų ir vidutinių įmonių, kurių skaitmeninis intensyvumas bent bazinio lygio, dalį ir pažangių technologijų, pvz., debesijos, didžiųjų duomenų ir dirbtinio intelekto, diegimą įmonėse, tesiekia Sąjungos vidurkį. Į Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos kelios priemonės, kuriomis remiami skaitmeniniai įgūdžiai ir visų pirma skaitmeninis švietimas, pvz., investicijos į mokytojams skirtus skaitmeninius įtaisus, švietimo platformą ir švietimo kompetencijos centrus. Be to, Vokietija įgyvendina priemones, kuriomis siekiama padėti kelti darbo jėgos kvalifikaciją ir ją perkvalifikuoti. Tai, be kita ko, apima dėmesį įmonių skaitmenizacijai (pvz., Europos skaitmeninių inovacijų centrai arba investicijų rėmimo schema „Digital Jetzt“);

| (35) | apskritai prieigą prie šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio turi tik 19,3 % namų ūkių, todėl Vokietija patenka tarp valstybių narių, kuriose šviesolaidinio ryšio aprėptis yra mažiausia (t. y. antra nuo galo Sąjungoje, tuo tarpu penkiose geriausių rezultatų pasiekusiose Sąjungos šalyse šviesolaidinio ryšio aprėptis siekia bent 85 %). Šviesolaidinio ryšio jungčių ir apskritai itin didelio pralaidumo tinklų trūkumas ypač ryškus kaimo vietovėse. Tai stabdo našumo augimą, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių. Kyla pavojus, kad tikslas iki 2025 m. 50 % (o iki 2030 m. – 100 %) namų ūkių ir įmonių prisijungti prie šviesolaidinio ryšio tinklo gali būti nepasiektas laiku. Atitinkamos priemonės buvo įtrauktos į 2022 m. liepos mėn. Gigabitinę strategiją. Siekiant paspartinti šviesolaidinio ryšio aprėptį, labai svarbu gerinti pagrindines sąlygas, pvz., didinant planavimo ir įgyvendinimo gebėjimus viešajame sektoriuje. Norint, kad tinklo tikslai būtų pasiekti, taip pat reikės tobulinti administracines procedūras, susijusias su paraiškų teikimu ir leidimų išdavimu, ir standartizuoti alternatyvius, mažiau laiko reikalaujančius įrengimo metodus; |
| --- | --- |

(35)

apskritai prieigą prie šviesolaidinio plačiajuosčio ryšio turi tik 19,3 % namų ūkių, todėl Vokietija patenka tarp valstybių narių, kuriose šviesolaidinio ryšio aprėptis yra mažiausia (t. y. antra nuo galo Sąjungoje, tuo tarpu penkiose geriausių rezultatų pasiekusiose Sąjungos šalyse šviesolaidinio ryšio aprėptis siekia bent 85 %). Šviesolaidinio ryšio jungčių ir apskritai itin didelio pralaidumo tinklų trūkumas ypač ryškus kaimo vietovėse. Tai stabdo našumo augimą, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių. Kyla pavojus, kad tikslas iki 2025 m. 50 % (o iki 2030 m. – 100 %) namų ūkių ir įmonių prisijungti prie šviesolaidinio ryšio tinklo gali būti nepasiektas laiku. Atitinkamos priemonės buvo įtrauktos į 2022 m. liepos mėn. Gigabitinę strategiją. Siekiant paspartinti šviesolaidinio ryšio aprėptį, labai svarbu gerinti pagrindines sąlygas, pvz., didinant planavimo ir įgyvendinimo gebėjimus viešajame sektoriuje. Norint, kad tinklo tikslai būtų pasiekti, taip pat reikės tobulinti administracines procedūras, susijusias su paraiškų teikimu ir leidimų išdavimu, ir standartizuoti alternatyvius, mažiau laiko reikalaujančius įrengimo metodus;

| (36) | palyginti su 2021 m., Vokietijai 2022 m. pavyko veiksmingai sumažinti didelę priklausomybę nuo Rusijos dujų ir naftos (dujų – nuo 65 % beveik iki nulio, o naftos – nuo 34,12 % iki mažiau nei 25 % (17)). Šalis suplanavo ir pradėjo diegti gamtinių dujų infrastruktūrą, kuri vidutiniu laikotarpiu visiškai pakeistų Rusijos dujų importą. Praeitą žiemą Vokietija įvykdė dujų saugyklų pripildymo įpareigojimus ir iki 2022 m. lapkričio 1 d. pasiekė 99,2 % lygį. Dėl tarpusavyje sujungtų dujų rinkų Vokietijos importuotos suskystintos gamtinės dujos (SGD) prisidėtų prie Sąjungos energijos tiekimo saugumo, jei atitinkama infrastruktūra būtų įdiegta ilgiau nedelsiant. Kita vertus, šalis tebėra priklausoma nuo importuojamo iškastinio kuro. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Vokietijoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius 5 metus vidurkiu, sumažėjo 16 % ir viršijo Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (18) nustatytą siektiną sumažinimo reikšmę (15 %). Vokietija skatinama toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (19); |
| --- | --- |

(36)

palyginti su 2021 m., Vokietijai 2022 m. pavyko veiksmingai sumažinti didelę priklausomybę nuo Rusijos dujų ir naftos (dujų – nuo 65 % beveik iki nulio, o naftos – nuo 34,12 % iki mažiau nei 25 % (17)). Šalis suplanavo ir pradėjo diegti gamtinių dujų infrastruktūrą, kuri vidutiniu laikotarpiu visiškai pakeistų Rusijos dujų importą. Praeitą žiemą Vokietija įvykdė dujų saugyklų pripildymo įpareigojimus ir iki 2022 m. lapkričio 1 d. pasiekė 99,2 % lygį. Dėl tarpusavyje sujungtų dujų rinkų Vokietijos importuotos suskystintos gamtinės dujos (SGD) prisidėtų prie Sąjungos energijos tiekimo saugumo, jei atitinkama infrastruktūra būtų įdiegta ilgiau nedelsiant. Kita vertus, šalis tebėra priklausoma nuo importuojamo iškastinio kuro. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Vokietijoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius 5 metus vidurkiu, sumažėjo 16 % ir viršijo Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (18) nustatytą siektiną sumažinimo reikšmę (15 %). Vokietija skatinama toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (19);

| (37) | siekiant sėkmingai įgyvendinti Vokietijos žaliosios pertvarkos planus, be kita ko, gaminti vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių, naudoti elektrines transporto priemones ir šilumos siurblius, taip pat siekiant užtikrinti energetinį saugumą vidutiniu laikotarpiu, gyvybiškai svarbi yra elektros energija iš atsinaujinančiųjų išteklių. Tačiau, norint pasiekti nacionalinius tikslus, susijusius su atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimu, jį reikėtų trigubai paspartinti (nuo + 67 % per pastaruosius aštuonerius metus iki 196 % per ateinančius aštuonerius metus). Atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir papildomų poveikio klimatui neutralizavimo technologijų diegimą stabdo sudėtingos ir ilgos leidimų išdavimo procedūros, o pastaruoju metu priimti teisės aktai, kuriais siekiama procesus pagerinti, dar turi būti įgyvendinti. Be sprendžiamų uždavinių, leidimų išdavimą stabdo nepakankama skaitmenizacija ir susijusių įgūdžių trūkumas, taip pat darbuotojų trūkumas valdžios institucijose, įskaitant teismus. Tebėra kliūčių, susijusių su tinklo lankstumu, įskaitant energijos kaupimą, ir aukštos įtampos perdavimo tinklų plėtra, įskaitant bendro intereso projektų įgyvendinimą. Be to, Vokietijos skirstomieji tinklai nebuvo pakankamai skaitmenizuoti ir atnaujinti, kad prie jų galėtų prisijungti daug naujų elektrinių transporto priemonių, fotovoltinės saulės energijos sistemų ir šilumos siurblių gamintojų ir vartotojų, o elektros energijos kaupimas galėtų būti išplėstas. Pastangas didinti energijos vartojimo efektyvumą, be kita ko, transporto, namų šildymo ir pramonės sektoriuose, ir įperkamai diegti šilumos siurblius sunkiai sekasi įgyvendinti tokiu mastu ir laiku, kad Vokietija galėtų pasiekti savo klimato srities ir energetikos tikslus, sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir skatinti konkurencingumą ir darbo vietų kūrimą, be kita ko, švarių technologijų gamybos sektoriuje. Norint pasiekti klimato srities tikslus, reikia imtis papildomų veiksmų siekiant dekarbonizuoti transporto ir statybos sektorius, kuriuose nacionalinių 2022 m. jiems nustatytų išmetamųjų teršalų kiekio tikslų, remiantis konkretiems sektoriams nustatytais tokiais tikslais, pasiekti nepavyko, nors ir buvo nustatytos tokios priemonės kaip nacionalinė anglies dioksido kaina, siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį juose.' Nuo 2016 m. natūralus anglies dioksido absorbentas Vokietijoje sumažėjo, todėl reikia imtis miškų ir durpynų atkūrimo veiksmų. Dedant daugiau pastangų prisitaikymo prie klimato kaitos, žiedinės ekonomikos ir aplinkos apsaugos srityse mažinama pasaulinių iššūkių keliama rizika ir prisidedama prie atsparumo klimato kaitai didinimo, gamtos išteklių apsaugos ir pramonės priklausomybės nuo svarbiausiųjų žaliavų mažinimo; |
| --- | --- |

(37)

siekiant sėkmingai įgyvendinti Vokietijos žaliosios pertvarkos planus, be kita ko, gaminti vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių, naudoti elektrines transporto priemones ir šilumos siurblius, taip pat siekiant užtikrinti energetinį saugumą vidutiniu laikotarpiu, gyvybiškai svarbi yra elektros energija iš atsinaujinančiųjų išteklių. Tačiau, norint pasiekti nacionalinius tikslus, susijusius su atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimu, jį reikėtų trigubai paspartinti (nuo + 67 % per pastaruosius aštuonerius metus iki 196 % per ateinančius aštuonerius metus). Atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir papildomų poveikio klimatui neutralizavimo technologijų diegimą stabdo sudėtingos ir ilgos leidimų išdavimo procedūros, o pastaruoju metu priimti teisės aktai, kuriais siekiama procesus pagerinti, dar turi būti įgyvendinti. Be sprendžiamų uždavinių, leidimų išdavimą stabdo nepakankama skaitmenizacija ir susijusių įgūdžių trūkumas, taip pat darbuotojų trūkumas valdžios institucijose, įskaitant teismus. Tebėra kliūčių, susijusių su tinklo lankstumu, įskaitant energijos kaupimą, ir aukštos įtampos perdavimo tinklų plėtra, įskaitant bendro intereso projektų įgyvendinimą. Be to, Vokietijos skirstomieji tinklai nebuvo pakankamai skaitmenizuoti ir atnaujinti, kad prie jų galėtų prisijungti daug naujų elektrinių transporto priemonių, fotovoltinės saulės energijos sistemų ir šilumos siurblių gamintojų ir vartotojų, o elektros energijos kaupimas galėtų būti išplėstas. Pastangas didinti energijos vartojimo efektyvumą, be kita ko, transporto, namų šildymo ir pramonės sektoriuose, ir įperkamai diegti šilumos siurblius sunkiai sekasi įgyvendinti tokiu mastu ir laiku, kad Vokietija galėtų pasiekti savo klimato srities ir energetikos tikslus, sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir skatinti konkurencingumą ir darbo vietų kūrimą, be kita ko, švarių technologijų gamybos sektoriuje. Norint pasiekti klimato srities tikslus, reikia imtis papildomų veiksmų siekiant dekarbonizuoti transporto ir statybos sektorius, kuriuose nacionalinių 2022 m. jiems nustatytų išmetamųjų teršalų kiekio tikslų, remiantis konkretiems sektoriams nustatytais tokiais tikslais, pasiekti nepavyko, nors ir buvo nustatytos tokios priemonės kaip nacionalinė anglies dioksido kaina, siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį juose.' Nuo 2016 m. natūralus anglies dioksido absorbentas Vokietijoje sumažėjo, todėl reikia imtis miškų ir durpynų atkūrimo veiksmų. Dedant daugiau pastangų prisitaikymo prie klimato kaitos, žiedinės ekonomikos ir aplinkos apsaugos srityse mažinama pasaulinių iššūkių keliama rizika ir prisidedama prie atsparumo klimato kaitai didinimo, gamtos išteklių apsaugos ir pramonės priklausomybės nuo svarbiausiųjų žaliavų mažinimo;

| (38) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Geresnis tęstinio švietimo pagrindas – nepalankioje padėtyje esančių grupių švietimo rezultatų gerinimas. Esminis veiksnys siekiant spręsti nuolatinio įgūdžių trūkumo problemą yra suaugusiųjų švietimas. Tačiau suaugusiųjų, per pastarąsias keturias savaites dalyvavusių mokymosi veikloje, dalis per pastaruosius 10 metų buvo maždaug stabili ir mažesnė už Sąjungos vidurkį (8,1 % 2022 m.; Sąjungos vidurkis – 11,9 %), o žemos kvalifikacijos darbuotojų – tik 4 %. Be to, energijai imlios pramonės sektorių darbuotojų dalyvavimas švietimo ir mokymo programose sumažėjo nuo 9,8 % 2015 m. iki 7,6 % 2021 m. ir yra mažesnis už Sąjungos vidurkį (8,9 %). Skatinimas dalyvauti pirminio ir tęstinio profesinio rengimo ir mokymo programose, kuriomis remiama žalioji pertvarka, atitiktų Vokietijos tikslą iki 2030 m. pasiekti, kad mokymosi programose kasmet dalyvautų 65 % suaugusiųjų; |
| --- | --- |

(38)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Geresnis tęstinio švietimo pagrindas – nepalankioje padėtyje esančių grupių švietimo rezultatų gerinimas. Esminis veiksnys siekiant spręsti nuolatinio įgūdžių trūkumo problemą yra suaugusiųjų švietimas. Tačiau suaugusiųjų, per pastarąsias keturias savaites dalyvavusių mokymosi veikloje, dalis per pastaruosius 10 metų buvo maždaug stabili ir mažesnė už Sąjungos vidurkį (8,1 % 2022 m.; Sąjungos vidurkis – 11,9 %), o žemos kvalifikacijos darbuotojų – tik 4 %. Be to, energijai imlios pramonės sektorių darbuotojų dalyvavimas švietimo ir mokymo programose sumažėjo nuo 9,8 % 2015 m. iki 7,6 % 2021 m. ir yra mažesnis už Sąjungos vidurkį (8,9 %). Skatinimas dalyvauti pirminio ir tęstinio profesinio rengimo ir mokymo programose, kuriomis remiama žalioji pertvarka, atitiktų Vokietijos tikslą iki 2030 m. pasiekti, kad mokymosi programose kasmet dalyvautų 65 % suaugusiųjų;

| (39) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (20) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(39)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (20) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (40) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Vokietijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(40)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Vokietijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo;

| (41) | atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su nuolatiniu dideliu einamosios sąskaitos pertekliumi. 2, 3 ir 4 rekomendacijos padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją tiek, kiek tai susiję su didesnėmis investicijomis. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 40 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

(41)

atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su nuolatiniu dideliu einamosios sąskaitos pertekliumi. 2, 3 ir 4 rekomendacijos padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją tiek, kiek tai susiję su didesnėmis investicijomis. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 40 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas,

REKOMENDUOJA Vokietijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 2,5 % (21).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas. Įgyvendinti suplanuotas viešųjų investicijų iniciatyvas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

Gerinti mokesčių derinį, kad būtų užtikrintas įtraukesnis ir tvaresnis augimas, visų pirma didinant mokesčių paskatas, kad būtų padidintas dirbtų valandų skaičius. Išlaikyti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą.

2.

Gerokai paspartinti peržiūrėto ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimą, be kita ko, užtikrinant pakankamus išteklius, ir greitai užbaigti rengti priedėlį ir skyrių „REPowerEU“, kad jį būtų galima skubiai pradėti įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Spartinti viešųjų paslaugų skaitmenizaciją visais lygmenimis ir gerinti gyventojų skaitmeninius įgūdžius. Pašalinti investavimo kliūtis ir skatinti investicijas į itin didelio pralaidumo skaitmeninio ryšio tinklus.

4.

Dėti daugiau pastangų toliau mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro: tobulinant administracinius gebėjimus ir supaprastinant procesus, be kita ko, leidimų išdavimo procedūras, didinti investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir elektros tinklus ir spartinti jų diegimą. Dėti daugiau pastangų didinti energijos vartojimo efektyvumą transporto, pastatų ir pramonės sektoriuose, be kita ko, investuojant į šildymo sistemas ir imantis papildomų politikos priemonių, kuriomis siekiama suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingus įgūdžius ir kompetencijas.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10158/2021 INIT; dok. ST 10158/2021 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Vokietijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 18).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,4 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį. Šis poveikis daugiausia susijęs su Vokietijos didmeninių dujų tiekėjų nacionalizavimu ir rekapitalizavimu siekiant užtikrinti energetinį saugumą;

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Vokietijos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 35).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Vokietijos vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 7,1 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,3 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį. Šis poveikis daugiausia susijęs su praeitų metų Vokietijos didmeninių dujų tiekėjų nacionalizavimo ir rekapitalizavimo siekiant užtikrinti energetinį saugumą priemonės nutraukimu.

13

(14)  Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnyje taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

14

(15)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

15

(16)  2023 m. vasario 14 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (dok. ST 5536/2023).

16

(17)  Nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. Vokietija neimportavo jokių Rusijos dujų, o nuo 2023 m. vasario – naftos.

17

(18)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

18

(19)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

19

(20)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

20

(21)  Vertinama, kad tai atitinka metinį bent 0,3 % BVP siekiantį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą, kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

21

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/49

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Estijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Estijos stabilumo programos

(2023/C 312/06)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Estija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Estijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Estija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Estijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. birželio 18 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Estija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. spalio 29 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Estijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Estija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; 2023 m. kovo 9 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 21c straipsnį Estija Komisijai pateikė peržiūrėtą nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, įskaitant skyrių „REPowerEU“. Peržiūrėtame ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane taip pat atsižvelgiama į atnaujintą didžiausią finansinį įnašą pagal to reglamento 18 straipsnio 2 dalį ir Komisijai pateikiamas argumentuotas prašymas iš dalies pakeisti 2021 m. lapkričio 3 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą pagal Reglamento (ES) 2021/241 21 straipsnio 1 dalį, kadangi dėl objektyvių priežasčių dalies ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tikslų nebeįmanoma pasiekti. 2023 m. gegužės 12 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Estijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo. 2023 m. birželio 16 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas 2021 m. spalio 29 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Estijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (7). |
| --- | --- |

(9)

2021 m. birželio 18 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Estija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. spalio 29 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Estijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Estija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; 2023 m. kovo 9 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 21c straipsnį Estija Komisijai pateikė peržiūrėtą nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, įskaitant skyrių „REPowerEU“. Peržiūrėtame ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane taip pat atsižvelgiama į atnaujintą didžiausią finansinį įnašą pagal to reglamento 18 straipsnio 2 dalį ir Komisijai pateikiamas argumentuotas prašymas iš dalies pakeisti 2021 m. lapkričio 3 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą pagal Reglamento (ES) 2021/241 21 straipsnio 1 dalį, kadangi dėl objektyvių priežasčių dalies ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tikslų nebeįmanoma pasiekti. 2023 m. gegužės 12 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Estijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo. 2023 m. birželio 16 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas 2021 m. spalio 29 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Estijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (7).

| (10) | 2023 m. gegužės 11 d. Estija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 28 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. |
| --- | --- |

(10)

2023 m. gegužės 11 d. Estija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 28 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu.

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Estijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Estijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Estijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Estijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Estijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Estijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Estijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Estijoje makroekonominio disbalanso nėra. Konkrečiai, pastaruoju metu su konkurencingumu ir būsto kainų pokyčiais susijęs pažeidžiamumas padidėjo, bet apskritai atrodo, kad šiuo metu yra valdomas. 2022 m. smarkiai augo darbo užmokestis ir ypač kainos, tačiau konkurencingumo nuostoliai nebuvo dideli, einamojoje sąskaitoje fiksuotas tik mažas deficitas, o 2023 m. ir 2024 m. turėtų būti priartėta prie balanso. Nepaisant to, jei infliacija ir spaudimas darbo užmokesčiui užsitęstų, tai galėtų pakenkti Estijos konkurencingumui, ypač dėl to, kad grynoji infliacija gerokai viršija euro zonos vidurkį. Nuo COVID-19 pandemijos pradžios būsto kainos labai augo, tačiau didelių pervertinimo požymių nėra. Atsižvelgiant į kylančias palūkanų normas ir neseniai prasidėjusį ekonomikos nuosmukį, būsto kainos greičiausiai ims mažėti. Be to, bendriems šeimos poreikiams tenkinti paimtos paskolos ir skolinimasis yra santykinai nedideli, o finansų sektorius – tvirtas. Politikos situacija apskritai yra palanki, nors kai kurios papildomos pastangos galėtų padėti mažinti nustatytų pažeidžiamumo veiksnių keliamą riziką. Šiuo atžvilgiu būtų svarbu toliau vykdyti anticiklinę fiskalinę ir makroprudencinę politiką ir prireikus ją stiprinti. Valdyti kainų spaudimą galėtų padėti didesnis dėmesys konkurencijos skatinimui; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Estijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Estijoje makroekonominio disbalanso nėra. Konkrečiai, pastaruoju metu su konkurencingumu ir būsto kainų pokyčiais susijęs pažeidžiamumas padidėjo, bet apskritai atrodo, kad šiuo metu yra valdomas. 2022 m. smarkiai augo darbo užmokestis ir ypač kainos, tačiau konkurencingumo nuostoliai nebuvo dideli, einamojoje sąskaitoje fiksuotas tik mažas deficitas, o 2023 m. ir 2024 m. turėtų būti priartėta prie balanso. Nepaisant to, jei infliacija ir spaudimas darbo užmokesčiui užsitęstų, tai galėtų pakenkti Estijos konkurencingumui, ypač dėl to, kad grynoji infliacija gerokai viršija euro zonos vidurkį. Nuo COVID-19 pandemijos pradžios būsto kainos labai augo, tačiau didelių pervertinimo požymių nėra. Atsižvelgiant į kylančias palūkanų normas ir neseniai prasidėjusį ekonomikos nuosmukį, būsto kainos greičiausiai ims mažėti. Be to, bendriems šeimos poreikiams tenkinti paimtos paskolos ir skolinimasis yra santykinai nedideli, o finansų sektorius – tvirtas. Politikos situacija apskritai yra palanki, nors kai kurios papildomos pastangos galėtų padėti mažinti nustatytų pažeidžiamumo veiksnių keliamą riziką. Šiuo atžvilgiu būtų svarbu toliau vykdyti anticiklinę fiskalinę ir makroprudencinę politiką ir prireikus ją stiprinti. Valdyti kainų spaudimą galėtų padėti didesnis dėmesys konkurencijos skatinimui;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Estijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 2,4 % BVP 2021 m. iki 0,9 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 17,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 18,4 % 2022 m. pabaigoje; 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptariama Estijos biudžeto būklė, nes planuojama, kad jos valdžios sektoriaus deficitas 2023 m. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Komisija vėliau konstatavo, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Estija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Estijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 2,4 % BVP 2021 m. iki 0,9 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 17,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 18,4 % 2022 m. pabaigoje; 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptariama Estijos biudžeto būklė, nes planuojama, kad jos valdžios sektoriaus deficitas 2023 m. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Komisija vėliau konstatavo, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Estija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė akcizo žemės ūkio degalams sumažinimą; o išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė dalinį energijos sąskaitų kompensavimą mažesnes nei pajamų mediana pajamas uždirbantiems namų ūkiams, sumažintus tinklo mokesčius už elektros energiją ir dujas namų ūkiams ir įmonėms, namų ūkiams taikomos elektros ir dujų kainos viršutinę ribą ir vienkartinį 50 EUR socialinį pervedimą pensininkams ir vaikus auginančioms šeimoms. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,8 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,6 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0 % BVP, palyginti su 2,3 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė akcizo žemės ūkio degalams sumažinimą; o išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė dalinį energijos sąskaitų kompensavimą mažesnes nei pajamų mediana pajamas uždirbantiems namų ūkiams, sumažintus tinklo mokesčius už elektros energiją ir dujas namų ūkiams ir įmonėms, namų ūkiams taikomos elektros ir dujų kainos viršutinę ribą ir vienkartinį 50 EUR socialinį pervedimą pensininkams ir vaikus auginančioms šeimoms. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,8 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,6 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0 % BVP, palyginti su 2,3 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Estijai 2022 m. (8) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Estijai 2022 m. (8) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (9) buvo stabdomoji (1,3 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Estija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,4 % BVP (2021 m. – 1,6 %). Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo dėl spartaus nenumatyto statybų kainų kilimo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,6 procentinio punkto stabdomąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (10). Todėl Estija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitinka 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacijos. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,8 procentinio punkto. Todėl Estija pakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (9) buvo stabdomoji (1,3 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Estija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,4 % BVP (2021 m. – 1,6 %). Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo dėl spartaus nenumatyto statybų kainų kilimo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,6 procentinio punkto stabdomąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (10). Todėl Estija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitinka 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacijos. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,8 procentinio punkto. Todėl Estija pakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, 2023 m. yra atsargus, o vėliau atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. sumažės 1,5 %, o 2024 m. augs 3,0 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realusis BVP mažės ne tiek daug – 0,1 %, o 2024 m. augs panašiai – 3,0 %. Skirtingus 2023 m. įverčius iš esmės lemia tai, kad Komisija palankiau vertina privataus vartojimo raidą, taip pat šiek tiek mažesnė infliacija (skaičiuojama pagal suderintą vartotojų kainų indeksą) ir didesnio darbo užmokesčio projekcijos; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, 2023 m. yra atsargus, o vėliau atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. sumažės 1,5 %, o 2024 m. augs 3,0 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realusis BVP mažės ne tiek daug – 0,1 %, o 2024 m. augs panašiai – 3,0 %. Skirtingus 2023 m. įverčius iš esmės lemia tai, kad Komisija palankiau vertina privataus vartojimo raidą, taip pat šiek tiek mažesnė infliacija (skaičiuojama pagal suderintą vartotojų kainų indeksą) ir didesnio darbo užmokesčio projekcijos;

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 4,3 % BVP. Padidėjimas 2023 m. iš esmės atspindi diskrecines priemones, kaip antai papildomas išlaidas išmokoms šeimai, pensijoms, gynybai bei švietimui, ir mokesčių laiptelių koregavimą siekiant sumažinti pajamų mokestį, taip pat, kaip manoma, vietos valdžios institucijų išlaidų padidėjimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 18,4 % 2022 m. pabaigoje iki 20,2 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,1 % BVP. Tai yra mažesnis deficitas nei prognozuojamas 2023 m. stabilumo programoje, daugiausia dėl didesnio prognozuoto nominaliojo BVP ir didesnio mokesčių bazių, mokesčių pajamų ir neapmokestinamųjų pajamų apskaičiuoto augimo vardiklio efekto; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 4,3 % BVP. Padidėjimas 2023 m. iš esmės atspindi diskrecines priemones, kaip antai papildomas išlaidas išmokoms šeimai, pensijoms, gynybai bei švietimui, ir mokesčių laiptelių koregavimą siekiant sumažinti pajamų mokestį, taip pat, kaip manoma, vietos valdžios institucijų išlaidų padidėjimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 18,4 % 2022 m. pabaigoje iki 20,2 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,1 % BVP. Tai yra mažesnis deficitas nei prognozuojamas 2023 m. stabilumo programoje, daugiausia dėl didesnio prognozuoto nominaliojo BVP ir didesnio mokesčių bazių, mokesčių pajamų ir neapmokestinamųjų pajamų apskaičiuoto augimo vardiklio efekto;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro nuo 2022 m. pratęstos priemonės, visų pirma visų namų ūkių šildymo, elektros ir dujų sąskaitų dalies kompensavimas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP (11). Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (12), suma 2023 m. sudarys 0 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., padidės 0,1 procentinio punkto BVP. |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro nuo 2022 m. pratęstos priemonės, visų pirma visų namų ūkių šildymo, elektros ir dujų sąskaitų dalies kompensavimas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP (11). Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (12), suma 2023 m. sudarys 0 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., padidės 0,1 procentinio punkto BVP.

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Estijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (13), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Estija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Estijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Estijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (13), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Estija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Estijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 0,8 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo stabdomoji (+ 1,3 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,2 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos (0,1 % BVP) didesnės išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą taip pat skatina socialinės apsaugos išlaidos, viešojo sektoriaus darbo užmokestis, švietimo ir gynybos išlaidos. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,8 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto. Todėl Estija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, ji neišlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų (14). Planuojama finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pvz., investicijas į pastatų energijos vartojimo efektyvumą, elektros energijos perdavimo tinklų gerinimą, kad būtų galima gaminti daugiau žaliosios energijos, plačiajuostį internetą, skaitmenines paslaugas, kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo, susijusių su žaliajai pertvarkai reikalingais įgūdžiais, modulius; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 0,8 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo stabdomoji (+ 1,3 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,2 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos (0,1 % BVP) didesnės išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą taip pat skatina socialinės apsaugos išlaidos, viešojo sektoriaus darbo užmokestis, švietimo ir gynybos išlaidos. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,8 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto. Todėl Estija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, ji neišlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų (14). Planuojama finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pvz., investicijas į pastatų energijos vartojimo efektyvumą, elektros energijos perdavimo tinklų gerinimą, kad būtų galima gaminti daugiau žaliosios energijos, plačiajuostį internetą, skaitmenines paslaugas, kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo, susijusių su žaliajai pertvarkai reikalingais įgūdžiais, modulius;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas nežymiai sumažės iki 4,2 % BVP. Mažėjimas 2024 m. iš esmės atspindi išlaidų, kaip BVP dalies, sumažėjimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 23,6 %. Tačiau, kaip teigiama programoje, tos projekcijos kol kas neapima naujos vyriausybės, pradėjusios darbą 2023 m. balandžio 17 d., planuojamų fiskalinio konsolidavimo priemonių, nes šios priemonės teisės aktuose dar nenurodytos. Nauja vyriausybė planuoja didinti pridėtinės vertės mokestį, aplinkos apsaugos mokesčius, alkoholio ir tabako akcizo mokesčius ir įvesti automobilių mokestį. Kalbant apie išlaidas, vyriausybė planuoja sumažinti tam tikras išmokas vaikui. Apskritai, 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad tos priemonės 2024 m. biudžeto balansą pagerins 1,3 % BVP. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones (neatsižvelgiant į naujosios vyriausybės planuojamas fiskalinio konsolidavimo priemones), Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,7 % BVP. Šis dydis mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, iš esmės dėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje 2023 metams numatomo mažesnio deficito bazės efekto ir palankesnės BVP ir mokestinių pajamų perspektyvos 2024 m. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje panašiai numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 21,3 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas nežymiai sumažės iki 4,2 % BVP. Mažėjimas 2024 m. iš esmės atspindi išlaidų, kaip BVP dalies, sumažėjimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 23,6 %. Tačiau, kaip teigiama programoje, tos projekcijos kol kas neapima naujos vyriausybės, pradėjusios darbą 2023 m. balandžio 17 d., planuojamų fiskalinio konsolidavimo priemonių, nes šios priemonės teisės aktuose dar nenurodytos. Nauja vyriausybė planuoja didinti pridėtinės vertės mokestį, aplinkos apsaugos mokesčius, alkoholio ir tabako akcizo mokesčius ir įvesti automobilių mokestį. Kalbant apie išlaidas, vyriausybė planuoja sumažinti tam tikras išmokas vaikui. Apskritai, 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad tos priemonės 2024 m. biudžeto balansą pagerins 1,3 % BVP. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones (neatsižvelgiant į naujosios vyriausybės planuojamas fiskalinio konsolidavimo priemones), Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,7 % BVP. Šis dydis mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, iš esmės dėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje 2023 metams numatomo mažesnio deficito bazės efekto ir palankesnės BVP ir mokestinių pajamų perspektyvos 2024 m. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje panašiai numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 21,3 % 2024 m. pabaigoje;

| (23) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (24) | Reglamente (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (15). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % BVP Sutartyje nustatytos pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (16) 2024 m. neturėtų viršyti 4,9 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Tai taip pat padės sumažinti grynąją infliaciją, kuri gerokai viršija euro zonos vidurkį ir, jei užsitęstų, galėtų lemti konkurencingumo sumažėjimą. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,3 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Tačiau pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(24)

Reglamente (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (15). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % BVP Sutartyje nustatytos pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (16) 2024 m. neturėtų viršyti 4,9 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Tai taip pat padės sumažinti grynąją infliaciją, kuri gerokai viršija euro zonos vidurkį ir, jei užsitęstų, galėtų lemti konkurencingumo sumažėjimą. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,3 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Tačiau pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 4,5 %, o tai yra mažesnis nei rekomenduojamas rodiklis; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 4,5 %, o tai yra mažesnis nei rekomenduojamas rodiklis;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos 2024 m. turėtų išlikti to paties dydžio – 5,3 % BVP, palyginti su 5,3 % BVP vidurkiu 2018–2023 m. Kalbant apie finansavimo šaltinius, prognozuojama, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos mažės, o Sąjungos finansuojamos investicijos didės, visų pirma pagal Priemonę; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos 2024 m. turėtų išlikti to paties dydžio – 5,3 % BVP, palyginti su 5,3 % BVP vidurkiu 2018–2023 m. Kalbant apie finansavimo šaltinius, prognozuojama, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos mažės, o Sąjungos finansuojamos investicijos didės, visų pirma pagal Priemonę;

| (27) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 4,0 % BVP 2025 m., 4,5 % BVP 2026 m. ir 4,2 % 2027 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį nesumažės tiek, kad nesiektų 3 % BVP dydžio. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 23,6 % 2024 m. pabaigoje iki 33 % iki 2027 m. pabaigos; Tačiau, kaip jau minėta, šios projekcijos kol kas neapima naujos vyriausybės planuojamų fiskalinio konsolidavimo priemonių; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 4,0 % BVP 2025 m., 4,5 % BVP 2026 m. ir 4,2 % 2027 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį nesumažės tiek, kad nesiektų 3 % BVP dydžio. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 23,6 % 2024 m. pabaigoje iki 33 % iki 2027 m. pabaigos; Tačiau, kaip jau minėta, šios projekcijos kol kas neapima naujos vyriausybės planuojamų fiskalinio konsolidavimo priemonių;

| (28) | 2023 m. kovo 9 d. Estija pateikė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano patikslinimą, įskaitant skyrių „REPowerEU“. 2023 m. kovo 12 d. Komisija pateikė šio peržiūrėto plano teigiamą vertinimą; jį dar turi patvirtinti Taryba. Dėl Ukrainos karo nulemtos didelės infliacijos ir tiekimo grandinių sutrikimų kelios investicijos vėlavo arba buvo nutrauktos, todėl pradinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą reikėjo peržiūrėti. Estija yra pirmoji valstybė narė, kuri peržiūrėdama planą papildė jį skyriumi „REPowerEU“, ir ketina pateikti pirmą ir antrą mokėjimo prašymus, kai tik Taryba peržiūrėtą planą patvirtins; |
| --- | --- |

(28)

2023 m. kovo 9 d. Estija pateikė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano patikslinimą, įskaitant skyrių „REPowerEU“. 2023 m. kovo 12 d. Komisija pateikė šio peržiūrėto plano teigiamą vertinimą; jį dar turi patvirtinti Taryba. Dėl Ukrainos karo nulemtos didelės infliacijos ir tiekimo grandinių sutrikimų kelios investicijos vėlavo arba buvo nutrauktos, todėl pradinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą reikėjo peržiūrėti. Estija yra pirmoji valstybė narė, kuri peržiūrėdama planą papildė jį skyriumi „REPowerEU“, ir ketina pateikti pirmą ir antrą mokėjimo prašymus, kai tik Taryba peržiūrėtą planą patvirtins;

| (29) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Estijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(29)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Estijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (30) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Estijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Estijoje būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(30)

2022 m. Komisija patvirtino visus Estijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Estijoje būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (31) | be ekonominių ir socialinių problemų, sprendžiamų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Estijai kyla papildomų iššūkių, susijusių su socialinės apsaugos sistemos adekvatumu, pirmiausia bedarbiams ir vyresnio amžiaus asmenims, ilgalaike priežiūra ir sveikatos priežiūra, taip pat energetika ir žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

(31)

be ekonominių ir socialinių problemų, sprendžiamų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Estijai kyla papildomų iššūkių, susijusių su socialinės apsaugos sistemos adekvatumu, pirmiausia bedarbiams ir vyresnio amžiaus asmenims, ilgalaike priežiūra ir sveikatos priežiūra, taip pat energetika ir žaliąja pertvarka;

| (32) | socialinės apsaugos sistemos adekvatumas buvo pagerintas, tačiau skurdo ar socialinės atskirties rizika, kurią patiria kai kurių grupių asmenys, ypač vyresnio amžiaus asmenys (41,6 % Estijoje, palyginti su 19,5 % Sąjungos rodikliu 2021 m.) ir asmenys su negalia (40,4 % Estijoje, palyginti su 28,9 % Sąjungos rodikliu 2021 m.), tebėra didelė. Vyresnio amžiaus (vyresnių nei 65 m.) asmenų skurdo ar socialinės atskirties rizika yra didelė beveik išskirtinai dėl to, kad vidutinė pensija yra maža. Be to, tarp skurstančių vyresnio amžiaus asmenų išlieka lyčių nelygybė (vyresnio amžiaus moterų skurdo rizikos lygis yra 47,9 %, t. y. beveik 21 procentiniu punktu aukštesnis nei vyrų). Dėl ribojamųjų bedarbio pašalpų skyrimo kriterijų, visų pirma aukštų užimtumo ir pajamų iki nedarbo ribų, bedarbiams ir toliau kyla didesnė skurdo rizika. Asmenys, kurie dirba trumpalaikį ir nestandartinių formų darbą, neturi teisės gauti bedarbio pašalpos, kai netenka darbo. 2022 m. tik 29 % naujai užregistruotų bedarbių gavo nedarbo draudimo pašalpas, o 39 % – fiksuotas bedarbio išmokas. Bedarbio pašalpos gavėjų aprėpties išplėtimas ir minimalių kriterijų, pagal kuriuos skiriama ši pašalpa, sušvelninimas, ypač tiems, kurie dirba trumpalaikį ir nestandartinių užimtumo formų darbą, taip pat pensijų adekvatumo pagerinimas galėtų padėti padidinti socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

(32)

socialinės apsaugos sistemos adekvatumas buvo pagerintas, tačiau skurdo ar socialinės atskirties rizika, kurią patiria kai kurių grupių asmenys, ypač vyresnio amžiaus asmenys (41,6 % Estijoje, palyginti su 19,5 % Sąjungos rodikliu 2021 m.) ir asmenys su negalia (40,4 % Estijoje, palyginti su 28,9 % Sąjungos rodikliu 2021 m.), tebėra didelė. Vyresnio amžiaus (vyresnių nei 65 m.) asmenų skurdo ar socialinės atskirties rizika yra didelė beveik išskirtinai dėl to, kad vidutinė pensija yra maža. Be to, tarp skurstančių vyresnio amžiaus asmenų išlieka lyčių nelygybė (vyresnio amžiaus moterų skurdo rizikos lygis yra 47,9 %, t. y. beveik 21 procentiniu punktu aukštesnis nei vyrų). Dėl ribojamųjų bedarbio pašalpų skyrimo kriterijų, visų pirma aukštų užimtumo ir pajamų iki nedarbo ribų, bedarbiams ir toliau kyla didesnė skurdo rizika. Asmenys, kurie dirba trumpalaikį ir nestandartinių formų darbą, neturi teisės gauti bedarbio pašalpos, kai netenka darbo. 2022 m. tik 29 % naujai užregistruotų bedarbių gavo nedarbo draudimo pašalpas, o 39 % – fiksuotas bedarbio išmokas. Bedarbio pašalpos gavėjų aprėpties išplėtimas ir minimalių kriterijų, pagal kuriuos skiriama ši pašalpa, sušvelninimas, ypač tiems, kurie dirba trumpalaikį ir nestandartinių užimtumo formų darbą, taip pat pensijų adekvatumo pagerinimas galėtų padėti padidinti socialinę apsaugą;

| (33) | Estija ėmėsi veiksmų, kad pagerintų ilgalaikės priežiūros prieinamumą ir įperkamumą, tačiau problemų dar vis esama. Viešosios išlaidos sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai, palyginti su Sąjungos vidurkiu, yra mažos, tad gyventojams sunku laiku ir vienodomis sąlygomis gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir ilgalaikę priežiūrą. Didelei daliai 65 m. ir vyresnių gyventojų, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra, nepadedama rūpintis asmens higiena ar atlikti buities darbus. Priežiūros namuose paslaugų poreikis šalyje yra didžiausias Sąjungoje. Be to, nors gyventojai senėja, o tikėtina gyvenimo trukmė Estijoje yra viena iš trumpiausių Sąjungoje, subjektyviai nurodyto nepatenkinto medicininės priežiūros poreikio rodiklis yra aukštas, nors, palyginti su praėjusiais metais, sumažėjo (13 % 2020 m. ir 8,1 % 2021 m., palyginti su Sąjungos vidurkiu, kuris yra 2 %). Šis aukštas rodiklis visų pirma susijęs su laukiančiųjų sąrašais ir sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumu bei netolygiu pasiskirstymu šalyje. Nors mokėjimai savo lėšomis šiek tiek sumažėjo, jie yra dideli tiek sveikatos priežiūros, tiek ilgalaikės priežiūros srityse ir gerokai viršija Sąjungos vidurkį. Šių sričių problemas galėtų padėti spręsti užtikrintas tvarus sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros finansavimas; |
| --- | --- |

(33)

Estija ėmėsi veiksmų, kad pagerintų ilgalaikės priežiūros prieinamumą ir įperkamumą, tačiau problemų dar vis esama. Viešosios išlaidos sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai, palyginti su Sąjungos vidurkiu, yra mažos, tad gyventojams sunku laiku ir vienodomis sąlygomis gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir ilgalaikę priežiūrą. Didelei daliai 65 m. ir vyresnių gyventojų, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra, nepadedama rūpintis asmens higiena ar atlikti buities darbus. Priežiūros namuose paslaugų poreikis šalyje yra didžiausias Sąjungoje. Be to, nors gyventojai senėja, o tikėtina gyvenimo trukmė Estijoje yra viena iš trumpiausių Sąjungoje, subjektyviai nurodyto nepatenkinto medicininės priežiūros poreikio rodiklis yra aukštas, nors, palyginti su praėjusiais metais, sumažėjo (13 % 2020 m. ir 8,1 % 2021 m., palyginti su Sąjungos vidurkiu, kuris yra 2 %). Šis aukštas rodiklis visų pirma susijęs su laukiančiųjų sąrašais ir sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumu bei netolygiu pasiskirstymu šalyje. Nors mokėjimai savo lėšomis šiek tiek sumažėjo, jie yra dideli tiek sveikatos priežiūros, tiek ilgalaikės priežiūros srityse ir gerokai viršija Sąjungos vidurkį. Šių sričių problemas galėtų padėti spręsti užtikrintas tvarus sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros finansavimas;

| (34) | Rusijai įsiveržus į Ukrainą, Estija sėkmingai nutraukė dujų importą iš Rusijos ir persiorientavo į energijos importą per Klaipėdos suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalą (Lietuva) ir Inko SGD terminalą (Suomija). Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Estijoje sumažėjo 36 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daugiau, nei 15 % sumažinimo tikslas. Estija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (17). Nors Estija daro pažangą diegdama atsinaujinančiuosius energijos išteklius, degiesiems skalūnams tenkanti dalis energijos rūšių derinyje išlieka didelė. Bendro galutinio energijos suvartojimo dalis, tenkanti atsinaujinančiųjų išteklių energijai, augo nuo 30,1 % 2020 m. iki 37,6 % 2021 m. 2021 m. degiesiems skalūnams tenkanti dalis energijos rūšių derinyje siekė 58 %, t. y. sumažėjo 5 %, palyginti su 2018 m., tačiau padidėjo 2 %, palyginti su 2020 m. Neseniai peržiūrėto ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano skyriuje „REPowerEU“ Estija įsipareigojo reformuoti leidimų išdavimo procesą ir sustiprinti leidimus išduodančių vietos valdžios institucijų gebėjimus. Šios reformos turėtų padėti daryti tolesnę pažangą plečiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą. Tolesnę pažangą toliau stabdo nepakankamas elektros tinklo pajėgumas priimti daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Estijai taip pat reikia toliau dėti pastangas siekiant sinchronizuoti savo elektros tinklą su likusios Sąjungos tinklais, kad palaipsniui taptų nepriklausoma nuo BRELL (Baltarusija, Rusija, Estija, Lietuva ir Latvija) elektros perdavimo tinklo. Pažanga daroma, tačiau pertvarką dar reikia užbaigti. Tuo tikslu būtina bendradarbiauti su Latvija ir Lietuva. Svarbiausias Estijos žaliosios pertvarkos elementas – energijos vartojimo efektyvumas. Siekiant padidinti ekonomikos, įskaitant pastatų ūkį, energijos vartojimo efektyvumą, prireiks užsibrėžti plataus užmojo energijos vartojimo efektyvumo tikslus ir padidinti mažesnių savivaldybių renovacinius pajėgumus, tikslingiau panaudojant paramos priemones. Estija nukreipė pastangas į transporto sektoriaus darnumo didinimą priimdama 2021–2035 m. transporto ir judumo plėtros planą, tačiau siekiant paspartinti perėjimą prie mažiau taršaus transporto sektoriaus, reikia imtis daugiau tinkamų priemonių.
  Nors Estija investuoja į geležinkelių tinklo elektrifikaciją, įgyvendinimo pasiekimus dar reikia įvertinti. Pereiti prie darniojo transporto reikėtų ir asmeninių transporto priemonių srityje, kurioje reikėtų skatinti daugiau važinėti visai netaršiomis ir mažataršėmis transporto priemonėmis. Tinkamos paskatos, kaip antai aplinkos apsaugos mokesčiai, be kita ko, tarša grindžiamas metinis kelių transporto priemonių mokestis, galėtų padėti paspartinti perėjimą prie mažiau taršių transporto priemonių; |
| --- | --- |

(34)

Rusijai įsiveržus į Ukrainą, Estija sėkmingai nutraukė dujų importą iš Rusijos ir persiorientavo į energijos importą per Klaipėdos suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalą (Lietuva) ir Inko SGD terminalą (Suomija). Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Estijoje sumažėjo 36 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daugiau, nei 15 % sumažinimo tikslas. Estija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (17). Nors Estija daro pažangą diegdama atsinaujinančiuosius energijos išteklius, degiesiems skalūnams tenkanti dalis energijos rūšių derinyje išlieka didelė. Bendro galutinio energijos suvartojimo dalis, tenkanti atsinaujinančiųjų išteklių energijai, augo nuo 30,1 % 2020 m. iki 37,6 % 2021 m. 2021 m. degiesiems skalūnams tenkanti dalis energijos rūšių derinyje siekė 58 %, t. y. sumažėjo 5 %, palyginti su 2018 m., tačiau padidėjo 2 %, palyginti su 2020 m. Neseniai peržiūrėto ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano skyriuje „REPowerEU“ Estija įsipareigojo reformuoti leidimų išdavimo procesą ir sustiprinti leidimus išduodančių vietos valdžios institucijų gebėjimus. Šios reformos turėtų padėti daryti tolesnę pažangą plečiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą. Tolesnę pažangą toliau stabdo nepakankamas elektros tinklo pajėgumas priimti daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Estijai taip pat reikia toliau dėti pastangas siekiant sinchronizuoti savo elektros tinklą su likusios Sąjungos tinklais, kad palaipsniui taptų nepriklausoma nuo BRELL (Baltarusija, Rusija, Estija, Lietuva ir Latvija) elektros perdavimo tinklo. Pažanga daroma, tačiau pertvarką dar reikia užbaigti. Tuo tikslu būtina bendradarbiauti su Latvija ir Lietuva. Svarbiausias Estijos žaliosios pertvarkos elementas – energijos vartojimo efektyvumas. Siekiant padidinti ekonomikos, įskaitant pastatų ūkį, energijos vartojimo efektyvumą, prireiks užsibrėžti plataus užmojo energijos vartojimo efektyvumo tikslus ir padidinti mažesnių savivaldybių renovacinius pajėgumus, tikslingiau panaudojant paramos priemones. Estija nukreipė pastangas į transporto sektoriaus darnumo didinimą priimdama 2021–2035 m. transporto ir judumo plėtros planą, tačiau siekiant paspartinti perėjimą prie mažiau taršaus transporto sektoriaus, reikia imtis daugiau tinkamų priemonių.

Nors Estija investuoja į geležinkelių tinklo elektrifikaciją, įgyvendinimo pasiekimus dar reikia įvertinti. Pereiti prie darniojo transporto reikėtų ir asmeninių transporto priemonių srityje, kurioje reikėtų skatinti daugiau važinėti visai netaršiomis ir mažataršėmis transporto priemonėmis. Tinkamos paskatos, kaip antai aplinkos apsaugos mokesčiai, be kita ko, tarša grindžiamas metinis kelių transporto priemonių mokestis, galėtų padėti paspartinti perėjimą prie mažiau taršių transporto priemonių;

| (35) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Estijoje trūko 68 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, atliekų rūšiuotojų, civilinės inžinerijos technikų ir statybos inžinierių. Be to, pranešta, kad darbo jėgos trūkumas yra veiksnys, ribojantis gamybą pramonės ir statybos sektoriuose; |
| --- | --- |

(35)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Estijoje trūko 68 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, atliekų rūšiuotojų, civilinės inžinerijos technikų ir statybos inžinierių. Be to, pranešta, kad darbo jėgos trūkumas yra veiksnys, ribojantis gamybą pramonės ir statybos sektoriuose;

| (36) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (37) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Estijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Estijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

REKOMENDUOJA Estijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 4,9 % (19).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

2.

Toliau tolygiai įgyvendinti šalies ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, įskaitant skyrių „REPowerEU“. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Stiprinti socialinę apsaugą, plečiant bedarbio pašalpų mokėjimo aprėptį, visų pirma šią pašalpą mokant ir tiems, kurie dirba trumpalaikį ir nestandartinių formų darbą, siekiant, inter alia, spręsti skurdo senatvėje problemą. Gerinti sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros pasiekiamumą ir įperkamumą, visų pirma užtikrinant tvarų jų finansavimą.

4.

Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro, spartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtotę, be kita ko, didinant šalies elektros tinklo pajėgumą. Užtikrinti pakankamus elektros energetikos sistemų jungčių pajėgumus, kad būtų padidintas tiekimo saugumas, ir tęsti sinchronizavimą su Sąjungos elektros tinklu. Didinti energijos vartojimo efektyvumą naujomis finansavimo ir paramos priemonėmis, kad būtų pasiekti ilgalaikės renovacijos strategijos tikslai. Toliau dėti pastangas, kad būtų padidinta tvaraus transporto dalis elektrifikuojant geležinkelių tinklą ir taikant mokesčius, skatinančius palaipsniui atnaujinti transporto priemonių parką visai netaršiomis ir mažataršėmis transporto priemonėmis. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 12532/2021 INIT; ST 12532/2021 ADD 1; ST 12532/2021 ADD 1 COR 1; ST 12532/2021 ADD 1 COR 1 REV 1.

6

(7)  Dok. ST 9367/2023 INIT; ST 9367/2023 ADD 1; ST 9367/2023 ADD 1 REV 1.

7

(8)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Estijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 23).

8

(9)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

9

(10)  Investicijos mažėjo dėl vėlavimo užbaigti kai kuriuos projektus, kurį lėmė smarkiai išaugusios statybų išlaidos, susijusios su tiekimo grandinės sutrikimais dėl karo Ukrainoje. Kartu kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,4 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį, kurį lėmė dujų ir kuro atsargų įsigijimas;

10

(11)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

11

(12)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Estijos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 44).

12

(13)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Estijos potencialios gamybos apimties augimas, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, vidutinės trukmės laikotarpiu (10 metų vidurkis) nominaliąja verte bus 13,3 %.

13

(14)  Prognozuojama, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,3 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį, atspindintį 2022 m. bazės efektą, kai buvo įsigyta daug dujų atsargų;

14

(15)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

15

(16)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

16

(17)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

17

(18)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

18

(19)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,3 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

19

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/58

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Airijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Airijos stabilumo programos

(2023/C 312/07)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Airija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė nuomonę dėl Airijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Airija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė nuomonę dėl Airijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. gegužės 28 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Airija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. rugsėjo 8 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Airijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Airija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. gegužės 28 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Airija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. rugsėjo 8 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Airijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Airija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. gegužės 4 d. Airija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. gegužės 2 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Airijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. gegužės 4 d. Airija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. gegužės 2 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Airijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Airijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Airijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Airija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Airijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Airijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Airijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Airija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Airijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Airijos valdžios sektoriaus balansas iš 1,6 % BVP deficito 2021 m. virto 1,6 % pertekliumi 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 55,4 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 44,7 % 2022 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(12)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Airijos valdžios sektoriaus balansas iš 1,6 % BVP deficito 2021 m. virto 1,6 % pertekliumi 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 55,4 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 44,7 % 2022 m. pabaigoje;

| (13) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios fiskalinės politikos pajamas mažinančios priemonės apėmė akcizų kurui ir pridėtinės vertės mokesčio dujoms ir elektros energijai sumažinimą, o tokios fiskalinės politikos išlaidas didinančios priemonės apėmė išmokas visiems šalies elektros energijos paskyras turintiems vartotojams ir įvairius socialinius pervedimus. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,7 % BVP, palyginti su 2,8 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(13)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios fiskalinės politikos pajamas mažinančios priemonės apėmė akcizų kurui ir pridėtinės vertės mokesčio dujoms ir elektros energijai sumažinimą, o tokios fiskalinės politikos išlaidas didinančios priemonės apėmė išmokas visiems šalies elektros energijos paskyras turintiems vartotojams ir įvairius socialinius pervedimus. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,7 % BVP, palyginti su 2,8 % 2021 m.;

| (14) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Airijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(14)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Airijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (15) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo iš esmės neutrali (–0,2 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Airija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,04 % BVP (2021 m. – 0,1 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,1 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Airija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo iš esmės neutralus poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė – 0,2 procentinio punkto. Todėl Airija pakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo iš esmės neutrali (–0,2 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Airija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,04 % BVP (2021 m. – 0,1 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,1 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Airija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo iš esmės neutralus poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė – 0,2 procentinio punkto. Todėl Airija pakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m., o dėl vėlesnio laikotarpio yra atsargus. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 5,6 %, o 2024 m. – 4,1 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 5,5 %, o 2024 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 5,0 %. Komisijos prognozuojamą santykinai didesnį augimo tempą 2024 m. iš esmės lemia tolygesnis grynojo eksporto augimo tempas. Tačiau Airijos atveju grynajam eksportui būdingi dideli svyravimai, nes jam įtaką daro nedidelis skaičius stambių tarptautinių įmonių, kurias pastaraisiais metais lydėjo didelė komercinė sėkmė; |
| --- | --- |

(16)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m., o dėl vėlesnio laikotarpio yra atsargus. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 5,6 %, o 2024 m. – 4,1 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 5,5 %, o 2024 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 5,0 %. Komisijos prognozuojamą santykinai didesnį augimo tempą 2024 m. iš esmės lemia tolygesnis grynojo eksporto augimo tempas. Tačiau Airijos atveju grynajam eksportui būdingi dideli svyravimai, nes jam įtaką daro nedidelis skaičius stambių tarptautinių įmonių, kurias pastaraisiais metais lydėjo didelė komercinė sėkmė;

| (17) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus perteklius padidės iki 1,8 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia susijęs su smarkiu pajamų augimu. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 44,7 % 2022 m. pabaigoje iki 40,5 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus perteklius bus 1,7 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą perteklių. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 40,4 % 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(17)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus perteklius padidės iki 1,8 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia susijęs su smarkiu pajamų augimu. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 44,7 % 2022 m. pabaigoje iki 40,5 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus perteklius bus 1,7 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą perteklių. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 40,4 % 2023 m. pabaigoje;

| (18) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., visų pirma antrasis dviejų išmokų visiems šalies elektros energijos paskyras turintiems vartotojams etapas ir nauji socialiniai pervedimai. Numatoma, kad tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuos mokesčiai, taikomi nenumatytam energijos tiekėjų pelnui, visų pirma taikoma viršutinė pajamų iš elektros energijos gamybos riba. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. dauguma priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, tačiau jomis išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,2 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., padidės 0,1 procentinio punkto BVP. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,7 % BVP) panaikinimas. |
| --- | --- |

(18)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., visų pirma antrasis dviejų išmokų visiems šalies elektros energijos paskyras turintiems vartotojams etapas ir nauji socialiniai pervedimai. Numatoma, kad tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuos mokesčiai, taikomi nenumatytam energijos tiekėjų pelnui, visų pirma taikoma viršutinė pajamų iš elektros energijos gamybos riba. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. dauguma priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, tačiau jomis išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,2 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., padidės 0,1 procentinio punkto BVP. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,7 % BVP) panaikinimas.

| (19) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Airijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Airija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Airijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(19)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Airijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Airija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Airijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (20) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus iš esmės neutrali (0,2 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo iš esmės neutrali (– 0,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos (0,1 % BVP) didesnės išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,1 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėtų turėti 0,0 procentinio punkto neutralų poveikį fiskalinės politikos krypčiai (13). Todėl Airija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Šalis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, sudaryti palankesnes sąlygas atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimui ir kitų technologijų elektrifikacijai, – tai iš dalies finansuojama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus iš esmės neutrali (0,2 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo iš esmės neutrali (– 0,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos (0,1 % BVP) didesnės išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,1 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėtų turėti 0,0 procentinio punkto neutralų poveikį fiskalinės politikos krypčiai (13). Todėl Airija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Šalis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, sudaryti palankesnes sąlygas atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimui ir kitų technologijų elektrifikacijai, – tai iš dalies finansuojama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus perteklius padidės iki 2,8 % BVP. 2024 m. padidėjimas daugiausia susijęs su išlaidų sumažėjimu panaikinus laikinas išlaidų priemones. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 38,2 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus perteklius sudarys 2,2 % BVP. Tai yra mažiau nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas perteklius, daugiausia dėl didesnių išlaidų, numatytų Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus – 38,3 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(21)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus perteklius padidės iki 2,8 % BVP. 2024 m. padidėjimas daugiausia susijęs su išlaidų sumažėjimu panaikinus laikinas išlaidų priemones. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 38,2 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus perteklius sudarys 2,2 % BVP. Tai yra mažiau nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas perteklius, daugiausia dėl didesnių išlaidų, numatytų Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus – 38,3 % 2024 m. pabaigoje;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai laipsniškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos nepradės vėl didėti; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai laipsniškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos nepradės vėl didėti;

| (23) | programoje Airija planuoja vidutinės trukmės biudžeto tikslą, kuris yra – 0,5 % BVP struktūrinis biudžeto balansas (14), pasiekti 2023 ir 2024 m. ir jį išlaikyti visą likusį programos laikotarpį. Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2023 m. pasieks 0,1 % BVP deficitą, o 2024 m. – 1,0 % BVP perteklių, taigi viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą; |
| --- | --- |

(23)

programoje Airija planuoja vidutinės trukmės biudžeto tikslą, kuris yra – 0,5 % BVP struktūrinis biudžeto balansas (14), pasiekti 2023 ir 2024 m. ir jį išlaikyti visą likusį programos laikotarpį. Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2023 m. pasieks 0,1 % BVP deficitą, o 2024 m. – 1,0 % BVP perteklių, taigi viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą;

| (24) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos (15) padidės 1,9 %; |
| --- | --- |

(24)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos (15) padidės 1,9 %;

| (25) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 2,0 % BVP 2023 m. iki 2,1 % 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas ir Sąjungos, t. y. pagal Priemonę, finansuojamas investicijas. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima klimato politikos veiksmų plano atnaujinimą ir duomenų centro objekto statybą, kurie taip pat įtraukti į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą; |
| --- | --- |

(25)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 2,0 % BVP 2023 m. iki 2,1 % 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas ir Sąjungos, t. y. pagal Priemonę, finansuojamas investicijas. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima klimato politikos veiksmų plano atnaujinimą ir duomenų centro objekto statybą, kurie taip pat įtraukti į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

| (26) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus perteklius padidės iki 2,9 % BVP 2025 m. ir iki 3,1 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus balansas per programos laikotarpį atitiks atitinkamą Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 38,2 % 2024 m. pabaigoje iki 32,0 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(26)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus perteklius padidės iki 2,9 % BVP 2025 m. ir iki 3,1 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus balansas per programos laikotarpį atitiks atitinkamą Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 38,2 % 2024 m. pabaigoje iki 32,0 % iki 2026 m. pabaigos;

| (27) | prognozuojama, kad iki 2070 m. vyresnių nei 64 metų amžiaus gyventojų dalis, palyginti su darbingo amžiaus gyventojais (20–64 metų amžiaus), daugiau nei padvigubės ir tuomet vieną pensininką išlaikys mažiau nei du dirbantieji, palyginti su beveik keturiais dirbančiaisiais 2022 m. Dėl tokio gyventojų senėjimo pensijų sistemą reikia apsaugoti nuo augančių sąnaudų. Pagal 2022 m. rugsėjo mėn. paskelbtą pensijų reformą pensinis amžius išlieka 66 metai. Todėl vyriausybė planuoja spręsti pensijų sistemos tvarumo klausimą didindama įnašus. 2023 m. vyriausybė numato pristatyti veiksmų planą, pagal kurį 2024–2034 m. laikotarpiu bus laipsniškai didinamos socialinio draudimo įmokos. Planas padės suprasti, kaip vyriausybė planuoja nustatyti valstybinės pensijos sistemos finansavimo būdus; |
| --- | --- |

(27)

prognozuojama, kad iki 2070 m. vyresnių nei 64 metų amžiaus gyventojų dalis, palyginti su darbingo amžiaus gyventojais (20–64 metų amžiaus), daugiau nei padvigubės ir tuomet vieną pensininką išlaikys mažiau nei du dirbantieji, palyginti su beveik keturiais dirbančiaisiais 2022 m. Dėl tokio gyventojų senėjimo pensijų sistemą reikia apsaugoti nuo augančių sąnaudų. Pagal 2022 m. rugsėjo mėn. paskelbtą pensijų reformą pensinis amžius išlieka 66 metai. Todėl vyriausybė planuoja spręsti pensijų sistemos tvarumo klausimą didindama įnašus. 2023 m. vyriausybė numato pristatyti veiksmų planą, pagal kurį 2024–2034 m. laikotarpiu bus laipsniškai didinamos socialinio draudimo įmokos. Planas padės suprasti, kaip vyriausybė planuoja nustatyti valstybinės pensijos sistemos finansavimo būdus;

| (28) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Airijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, tačiau smarkiai vėluojant. Airija atsilieka nuo plano įgyvendinimo tvarkaraščio dėl ribotų išteklių ir nepakankamo prioritetų nustatymo. 2023 m. gegužės mėn. Airija pateikė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano pakeitimą. Pirmo mokėjimo prašymo Airija dar nėra pateikusi. Šiuo metu rengiamas „REPowerEU“ skyrius. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Airijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityje įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(28)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Airijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, tačiau smarkiai vėluojant. Airija atsilieka nuo plano įgyvendinimo tvarkaraščio dėl ribotų išteklių ir nepakankamo prioritetų nustatymo. 2023 m. gegužės mėn. Airija pateikė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano pakeitimą. Pirmo mokėjimo prašymo Airija dar nėra pateikusi. Šiuo metu rengiamas „REPowerEU“ skyrius. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Airijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityje įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (29) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Airijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Airijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(29)

2022 m. Komisija patvirtino visus Airijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Airijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (30) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Airijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su žiedine ekonomika, geriamojo vandens tiekimu, nuotekų tvarkymu, elektros sistema, energetikos infrastruktūra ir pažangiųjų elektros tinklų technologijomis, leidimų išdavimo sistema, energijos vartojimo efektyvumu, darniuoju transportu ir žaliajai pertvarkai reikalingais įgūdžiais; |
| --- | --- |

(30)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Airijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su žiedine ekonomika, geriamojo vandens tiekimu, nuotekų tvarkymu, elektros sistema, energetikos infrastruktūra ir pažangiųjų elektros tinklų technologijomis, leidimų išdavimo sistema, energijos vartojimo efektyvumu, darniuoju transportu ir žaliajai pertvarkai reikalingais įgūdžiais;

| (31) | Airijoje susidaro vis didesni atliekų kiekiai, kurie toliau smarkiai viršija Sąjungos vidurkį. Šalies atliekų perdirbimo veiksmingumas nekinta keletą metų. 2021 m. žiedinis medžiagų naudojimas šiek tiek padidėjo ir pasiekė 2 %, tačiau gerokai atsilieka nuo 11,7 % Sąjungos vidurkio. Nors situacija atliekų tvarkymo srityje yra gerinama, 2020 m. atliekų srities veiksmų plano poveikis žiedinei ekonomikai ir 2021 m. gruodžio mėn. paskelbtos bendros vyriausybės žiedinės ekonomikos strategijos poveikis dar nėra žinomas. Siekiant Sąjungos žiedinės ekonomikos tikslų reikia daugiau investicijų. Tarp šių tikslų – rūšiuojamojo atliekų surinkimo ir atliekų apdorojimo infrastruktūros tobulinimas, kad atliekos, visų pirma plastikas ir bioatliekos, nepatektų į sąvartynus ir deginimo įrenginius. Vandentvarkos ir vandens kokybės srityje Airijai kyla problemų dėl senstančios ir pasenusios infrastruktūros, lemiančios vieną didžiausių vamzdžių nuotėkio rodiklių Sąjungoje. Geriamojo vandens kokybė tam tikrose vietovėse taip pat tebėra problematiška. Nėra tinkamai sprendžiama vandens kokybės prastėjimo problema, kurią kelia žemės ūkio veiklos plėtra. Be to, reikalingos investicijos į infrastruktūrą upių atkūrimui, taip pat reikia taikyti visapusiškesnę vandens taršos dėl žemės ūkio veiklos kontrolę; |
| --- | --- |

(31)

Airijoje susidaro vis didesni atliekų kiekiai, kurie toliau smarkiai viršija Sąjungos vidurkį. Šalies atliekų perdirbimo veiksmingumas nekinta keletą metų. 2021 m. žiedinis medžiagų naudojimas šiek tiek padidėjo ir pasiekė 2 %, tačiau gerokai atsilieka nuo 11,7 % Sąjungos vidurkio. Nors situacija atliekų tvarkymo srityje yra gerinama, 2020 m. atliekų srities veiksmų plano poveikis žiedinei ekonomikai ir 2021 m. gruodžio mėn. paskelbtos bendros vyriausybės žiedinės ekonomikos strategijos poveikis dar nėra žinomas. Siekiant Sąjungos žiedinės ekonomikos tikslų reikia daugiau investicijų. Tarp šių tikslų – rūšiuojamojo atliekų surinkimo ir atliekų apdorojimo infrastruktūros tobulinimas, kad atliekos, visų pirma plastikas ir bioatliekos, nepatektų į sąvartynus ir deginimo įrenginius. Vandentvarkos ir vandens kokybės srityje Airijai kyla problemų dėl senstančios ir pasenusios infrastruktūros, lemiančios vieną didžiausių vamzdžių nuotėkio rodiklių Sąjungoje. Geriamojo vandens kokybė tam tikrose vietovėse taip pat tebėra problematiška. Nėra tinkamai sprendžiama vandens kokybės prastėjimo problema, kurią kelia žemės ūkio veiklos plėtra. Be to, reikalingos investicijos į infrastruktūrą upių atkūrimui, taip pat reikia taikyti visapusiškesnę vandens taršos dėl žemės ūkio veiklos kontrolę;

| (32) | 2022 m. paaiškėjo, kad Airijos elektros energijos sistema yra pažeidžiama, nes dėl elektros energijos tiekimo problemų prireikė skubios paramos priemonių. Jos klimato srities veiksmų plane numatytas plataus užmojo siekis iki 2030 m. pertvarkyti šalies energetikos sistemą siekiant iki 80 % padidinti jos elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių dalį. Dėl to labai išaugs energijos gamybos iš kintamų atsinaujinančiųjų išteklių mastas. Šiuo metu sistema yra nepakankamai lanksti ir integruota, kad palaikytų tokį energijos gamybos iš kintamų atsinaujinančiųjų išteklių mastą ir augantį energijos poreikį, kurį visų pirma lemia duomenų centrai, todėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą galėtų būti sunku pasiekti. Mažinant Airijos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo ir lengvinant bei spartinant jos perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui energetikos sistemos, itin svarbus vaidmuo teks energijos vartotojų lankstumui ir esminiam energijos perdavimo, paskirstymo ir kaupimo infrastruktūros atnaujinimui. Labiausiai didinti energijos vartotojų lankstumą kliudo tai, kad nėra nei visą energetikos sistemą, įskaitant šildymą ir vėsinimą, apimančios koordinuotos strategijos, nei išmaniosios apskaitos infrastruktūros. Jei atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kaupimo ir tinklo jungčių planavimo ir leidimų išdavimo sistemos veiksmingumas būtų pagerintas užtikrinant, kad visuose planavimo procesų etapuose būtų pakankamai tinkamos kvalifikacijos darbuotojų, ir racionalizuojant bendrą sistemą, būtų galima paspartinti didelio masto plėtrą ir taip pagreitinti perėjimą prie žaliosios ekonomikos; |
| --- | --- |

(32)

2022 m. paaiškėjo, kad Airijos elektros energijos sistema yra pažeidžiama, nes dėl elektros energijos tiekimo problemų prireikė skubios paramos priemonių. Jos klimato srities veiksmų plane numatytas plataus užmojo siekis iki 2030 m. pertvarkyti šalies energetikos sistemą siekiant iki 80 % padidinti jos elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių dalį. Dėl to labai išaugs energijos gamybos iš kintamų atsinaujinančiųjų išteklių mastas. Šiuo metu sistema yra nepakankamai lanksti ir integruota, kad palaikytų tokį energijos gamybos iš kintamų atsinaujinančiųjų išteklių mastą ir augantį energijos poreikį, kurį visų pirma lemia duomenų centrai, todėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą galėtų būti sunku pasiekti. Mažinant Airijos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo ir lengvinant bei spartinant jos perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui energetikos sistemos, itin svarbus vaidmuo teks energijos vartotojų lankstumui ir esminiam energijos perdavimo, paskirstymo ir kaupimo infrastruktūros atnaujinimui. Labiausiai didinti energijos vartotojų lankstumą kliudo tai, kad nėra nei visą energetikos sistemą, įskaitant šildymą ir vėsinimą, apimančios koordinuotos strategijos, nei išmaniosios apskaitos infrastruktūros. Jei atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kaupimo ir tinklo jungčių planavimo ir leidimų išdavimo sistemos veiksmingumas būtų pagerintas užtikrinant, kad visuose planavimo procesų etapuose būtų pakankamai tinkamos kvalifikacijos darbuotojų, ir racionalizuojant bendrą sistemą, būtų galima paspartinti didelio masto plėtrą ir taip pagreitinti perėjimą prie žaliosios ekonomikos;

| (33) | laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Airijoje sumažėjo 0,2 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daug mažiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (16). Nors Airija atitinka reikalavimus, kad tas tikslas jai būtų netaikomas, ji skatinama sustiprinti pastangas laikinai sumažinti dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (17). Mažinant energijos suvartojimą ir siekiant Sąjungos tikslo sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 %, labai svarbios bus energijos vartojimo efektyvumo priemonės. Siekiant klimato srities tikslų svarbus vaidmuo teks gyvenamųjų pastatų energinės klasės gerinimui, modernizavimui ir sparčiam šildymo atsinaujinančiųjų išteklių energija diegimui. Nepaisant plataus užmojo tikslų iki 2030 m. pabaigos modernizuoti 500 000 būstų ekvivalentą, kad jie atitiktų pastatų energinio įvertinimo (BER) B2 klasę, ir įrengti 400 000 šilumos siurblių pakeičiant senesnes, ne tokias efektyvias šildymo sistemas namuose, iššūkių išlieka ir juos iš esmės lemia kvalifikuotos darbo jėgos trūkumas. Visai netaršių transporto priemonių skaičius Airijos transporto priemonių parke sparčiai auga (pradžioje jų buvo labai mažai), tačiau viešų įkrovimo stotelių tankis kol kas nepakankamas atsižvelgiant į tokį augimą. Elektrifikuota tik apie 100 km geležinkelio linijų, todėl Airija yra mažiausią elektrifikuotų geležinkelių dalį turinti Sąjungos šalis. Be to, eismo spūstys labai kenkia oro kokybei ir gaišina važinėjančiųjų į darbą laiką; |
| --- | --- |

(33)

laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Airijoje sumažėjo 0,2 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daug mažiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (16). Nors Airija atitinka reikalavimus, kad tas tikslas jai būtų netaikomas, ji skatinama sustiprinti pastangas laikinai sumažinti dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (17). Mažinant energijos suvartojimą ir siekiant Sąjungos tikslo sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 %, labai svarbios bus energijos vartojimo efektyvumo priemonės. Siekiant klimato srities tikslų svarbus vaidmuo teks gyvenamųjų pastatų energinės klasės gerinimui, modernizavimui ir sparčiam šildymo atsinaujinančiųjų išteklių energija diegimui. Nepaisant plataus užmojo tikslų iki 2030 m. pabaigos modernizuoti 500 000 būstų ekvivalentą, kad jie atitiktų pastatų energinio įvertinimo (BER) B2 klasę, ir įrengti 400 000 šilumos siurblių pakeičiant senesnes, ne tokias efektyvias šildymo sistemas namuose, iššūkių išlieka ir juos iš esmės lemia kvalifikuotos darbo jėgos trūkumas. Visai netaršių transporto priemonių skaičius Airijos transporto priemonių parke sparčiai auga (pradžioje jų buvo labai mažai), tačiau viešų įkrovimo stotelių tankis kol kas nepakankamas atsižvelgiant į tokį augimą. Elektrifikuota tik apie 100 km geležinkelio linijų, todėl Airija yra mažiausią elektrifikuotų geležinkelių dalį turinti Sąjungos šalis. Be to, eismo spūstys labai kenkia oro kokybei ir gaišina važinėjančiųjų į darbą laiką;

| (34) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, tos priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Airijoje trūko 12 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, aplinkos apsaugos specialistų, inžinerijos specialistų ir elektrotechnikų. Be to, pranešta, kad darbo jėgos trūkumas buvo veiksnys, ribojęs gamybą pramonės (46,8 % įmonių) ir statybos (60,3 % įmonių) sektoriuose; |
| --- | --- |

(34)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, tos priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Airijoje trūko 12 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, aplinkos apsaugos specialistų, inžinerijos specialistų ir elektrotechnikų. Be to, pranešta, kad darbo jėgos trūkumas buvo veiksnys, ribojęs gamybą pramonės (46,8 % įmonių) ir statybos (60,3 % įmonių) sektoriuose;

| (35) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(35)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (36) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Airijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Airijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

REKOMENDUOJA Airijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, ir išsaugoti apdairią vidutinės trukmės fiskalinę būklę.

Užtikrinti valstybinės pensijų sistemos fiskalinį tvarumą, nustatant jos finansavimo būdus.

2.

Gerokai paspartinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimą, be kita ko, užtikrinant pakankamus išteklius, ir greitai užbaigti rengti priedėlį ir skyrių „REPowerEU“, kad jį būtų galima skubiai pradėti įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Skubiau investuoti siekiant paspartinti žiedinę ekonomiką. Toliau plėtoti tiek atliekų apdorojimo infrastruktūrą, susijusią su aukštesnėmis atliekų tvarkymo hierarchijos pakopomis, tiek ekonomines priemones, kuriomis būtų užkertamas kelias atliekų susidarymui ir didinamos pakartotinai naudojamų, iš naujo pagamintų ir perdirbtų medžiagų dalys. Sukurti veiksmingesnę perdirbti tinkamų atliekų, įskaitant biologiškai skaidžias atliekas, rūšiuojamojo surinkimo sistemą. Imtis veiksmų, kad atliekos, visų pirma plastikas ir biologinės atliekos, nepatektų į sąvartynus ir deginimo įrenginius. Dėti daugiau pastangų spartinant investicijas į geriamojo vandens ir nuotekų infrastruktūrą.

4.

Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro. Sutelkti pastangas į elektros energijos sistemos lankstumo ir energetikos sistemos integravimo gerinimą. Parengti ir įgyvendinti specialią paklausos atsako kūrimo strategiją ir paspartinti išmaniosios apskaitos sistemos bei pažangiųjų elektros tinklų technologijų diegimą. Racionalizuoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kaupimo ir tinklo jungčių planavimo ir leidimų išdavimo sistemą. Įgyvendinti papildomas priemones, padedančias didinti energijos vartojimo efektyvumą privačiuose ir viešuose pastatuose siekiant sumažinti sąskaitas už suvartotą energiją ir energetikos sistemos sąnaudas. Spartinti viešųjų įkrovimo stotelių, skirtų visai netaršioms transporto priemonėms, įrengimą. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

2

(3)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 11046/21, ST 11046/21 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Airijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 28).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį.

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Airijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Airijos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 52).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Airijos vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 12,3 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

13

(14)  Struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos perskaičiuotas naudojant bendrai sutartą metodiką, rodo 0,9 % BVP struktūrinį deficitą 2023 m. ir 0,1 % BVP perteklių 2024 m.

14

(15)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

15

(16)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

16

(17)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

17

(18)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

18

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/67

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Graikijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Graikijos stabilumo programos

(2023/C 312/08)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Graikija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė ir nuomonę dėl Graikijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos), o 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Graikija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė ir nuomonę dėl Graikijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos), o 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 27 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Graikija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Graikija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 27 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Graikija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Graikija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. gegužės 2 d. Graikija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 29 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Graikijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. gegužės 2 d. Graikija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 29 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Graikijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Graikijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Graikijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Graikija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Graikijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Graikijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Graikijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Graikija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Graikijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Graikijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma mažėjo pažeidžiamumas, susijęs su didele valdžios sektoriaus skola ir didele neveiksnių paskolų sankaupa esant dideliam nedarbui, tačiau išorės pozicija prastėjo. Didžiausią susirūpinimą kelia 2022 m. smarkiai išaugęs einamosios sąskaitos deficitas, kurį lėmė, be kita ko, staigus energijos kainų šuolis visoje Sąjungoje, nors pajamos iš turizmo atsigavo. Nors prognozuojama, kad deficitas susitrauks šiais ir kitais metais, išorės deficitas neabejotinai ir toliau viršys lygį, reikalingą ilgalaikiam grynosios tarptautinių investicijų pozicijos pagerinimui. Nors skolos santykis su BVP tebėra didžiausias Sąjungoje, 2022 m. jis gerokai pagerėjo, daugiausia dėl didelio nominaliojo BVP augimo, ir numatoma, kad 2023 m. ir 2024 m. jis toliau mažės. Neveiksnių paskolų vertė praėjusiais metais smarkiai sumažėjo dėl didelio sumažėjimo ankstesniais metais, tačiau, palyginti su Sąjungos vidurkiu, tebėra didelė ir toliau neigiamai veikia bankų pelningumą ir skolinimo pajėgumą, o tai savo ruožtu daro neigiamą poveikį kapitalo didinimui ir ekonomikos našumo augimui. Politikos atsakas padėjo mažinti disbalansą, o įgyvendinamas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas teikia puikių galimybių šalinti išlikusius struktūrinius trūkumus. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų, visų pirma siekiant pradėti užtikrintai gerinti išorės balansą ir toliau mažinti neveiksnių paskolų sankaupą, be kita ko, didinant skolų išieškojimo veiksmingumą ir tobulinant antrinę neveiksnių paskolų rinką; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Graikijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma mažėjo pažeidžiamumas, susijęs su didele valdžios sektoriaus skola ir didele neveiksnių paskolų sankaupa esant dideliam nedarbui, tačiau išorės pozicija prastėjo. Didžiausią susirūpinimą kelia 2022 m. smarkiai išaugęs einamosios sąskaitos deficitas, kurį lėmė, be kita ko, staigus energijos kainų šuolis visoje Sąjungoje, nors pajamos iš turizmo atsigavo. Nors prognozuojama, kad deficitas susitrauks šiais ir kitais metais, išorės deficitas neabejotinai ir toliau viršys lygį, reikalingą ilgalaikiam grynosios tarptautinių investicijų pozicijos pagerinimui. Nors skolos santykis su BVP tebėra didžiausias Sąjungoje, 2022 m. jis gerokai pagerėjo, daugiausia dėl didelio nominaliojo BVP augimo, ir numatoma, kad 2023 m. ir 2024 m. jis toliau mažės. Neveiksnių paskolų vertė praėjusiais metais smarkiai sumažėjo dėl didelio sumažėjimo ankstesniais metais, tačiau, palyginti su Sąjungos vidurkiu, tebėra didelė ir toliau neigiamai veikia bankų pelningumą ir skolinimo pajėgumą, o tai savo ruožtu daro neigiamą poveikį kapitalo didinimui ir ekonomikos našumo augimui. Politikos atsakas padėjo mažinti disbalansą, o įgyvendinamas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas teikia puikių galimybių šalinti išlikusius struktūrinius trūkumus. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų, visų pirma siekiant pradėti užtikrintai gerinti išorės balansą ir toliau mažinti neveiksnių paskolų sankaupą, be kita ko, didinant skolų išieškojimo veiksmingumą ir tobulinant antrinę neveiksnių paskolų rinką;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Graikijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,1 % BVP 2021 m. iki 2,3 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 194,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 171,3 % 2022 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Graikijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,1 % BVP 2021 m. iki 2,3 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 194,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 171,3 % 2022 m. pabaigoje;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė elektros subsidijas namų ūkiams bei įmonėms ir socialinių išmokų pažeidžiamiems namų ūkiams padidinimą. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, visų pirma elektros elektros energijos gamintojams taikoma viršutinė kainos riba ir specialusis mokestis, taikytas nuo 2021 m. spalio mėn. iki 2022 m. birželio mėn. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 2,5 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 1,5 % BVP, palyginti su 6,5 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė elektros subsidijas namų ūkiams bei įmonėms ir socialinių išmokų pažeidžiamiems namų ūkiams padidinimą. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, visų pirma elektros elektros energijos gamintojams taikoma viršutinė kainos riba ir specialusis mokestis, taikytas nuo 2021 m. spalio mėn. iki 2022 m. birželio mėn. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 2,5 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 1,5 % BVP, palyginti su 6,5 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Graikijai (7) 2022 m. pasinaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, Taryba rekomendavo Graikijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Graikijai (7) 2022 m. pasinaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, Taryba rekomendavo Graikijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio, t. y. – 1,0 % BVP. Kaip rekomendavo Taryba, Graikija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 2,1 % BVP (2021 m. – 2,6 % BVP). Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo, nes laipsniškai užbaigtas ankstesnis programavimo laikotarpis, o investicijų išlaidos nauju programavimo laikotarpiu dar neįsibėgėjo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai turės 0,6 procentinio punkto skatinamąjį poveikį (9). Todėl Graikija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,6 procentinio punkto. Šis reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį (2 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), papildomą poveikį. Todėl Graikija pakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio, t. y. – 1,0 % BVP. Kaip rekomendavo Taryba, Graikija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 2,1 % BVP (2021 m. – 2,6 % BVP). Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo, nes laipsniškai užbaigtas ankstesnis programavimo laikotarpis, o investicijų išlaidos nauju programavimo laikotarpiu dar neįsibėgėjo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai turės 0,6 procentinio punkto skatinamąjį poveikį (9). Todėl Graikija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,6 procentinio punkto. Šis reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį (2 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), papildomą poveikį. Todėl Graikija pakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m., o dėl vėlesnio laikotarpio yra palankesnis. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 2,3 %, o 2024 m. – 3 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 2,4 %, o 2024 m. mažesnis – 1,9 %, daugiausia dėl skirtingų prielaidų, taikytų vertinant investavimo veiklą ir išorės sektoriaus įnašus. 2023 m. stabilumo programoje numatomi didesni bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo įnašai, ypač 2024 m., ir Komisija planuoja, kad prekių importas išliks didesnis, nei prognozuoja valdžios institucijos; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m., o dėl vėlesnio laikotarpio yra palankesnis. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 2,3 %, o 2024 m. – 3 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 2,4 %, o 2024 m. mažesnis – 1,9 %, daugiausia dėl skirtingų prielaidų, taikytų vertinant investavimo veiklą ir išorės sektoriaus įnašus. 2023 m. stabilumo programoje numatomi didesni bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo įnašai, ypač 2024 m., ir Komisija planuoja, kad prekių importas išliks didesnis, nei prognozuoja valdžios institucijos;

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 1,8 % BVP. 2023 m. sumažėjimas iš esmės atspindi laipsnišką su pandemija susijusių fiskalinių priemonių panaikinimą ir su energija susijusių priemonių išlaidų sumažinimą, taip pat pajamų didėjimą dėl ekonomikos augimo. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 171,3 % 2022 m. pabaigoje iki 162,6 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 1,3 % BVP. Tai yra mažesnis deficitas nei prognozuojamas 2023 m. stabilumo programoje, daugiausia dėl palankesnės mokesčių bazių raidos pagal makroekonomines prielaidas, įskaitant augimo sudėtines dalis ir mažesnes socialinių reikmių biudžeto išlaidas, atitinkančias pastaraisiais metais stebėtą sistemingą lėšų nepanaudojimą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 160,2 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą iš esmės lemia didesnis nominaliojo BVP augimas ir šiek tiek mažesniu mastu Komisijos prognozuojamas mažesnis valdžios sektoriaus deficitas; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 1,8 % BVP. 2023 m. sumažėjimas iš esmės atspindi laipsnišką su pandemija susijusių fiskalinių priemonių panaikinimą ir su energija susijusių priemonių išlaidų sumažinimą, taip pat pajamų didėjimą dėl ekonomikos augimo. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 171,3 % 2022 m. pabaigoje iki 162,6 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 1,3 % BVP. Tai yra mažesnis deficitas nei prognozuojamas 2023 m. stabilumo programoje, daugiausia dėl palankesnės mokesčių bazių raidos pagal makroekonomines prielaidas, įskaitant augimo sudėtines dalis ir mažesnes socialinių reikmių biudžeto išlaidas, atitinkančias pastaraisiais metais stebėtą sistemingą lėšų nepanaudojimą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 160,2 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą iš esmės lemia didesnis nominaliojo BVP augimas ir šiek tiek mažesniu mastu Komisijos prognozuojamas mažesnis valdžios sektoriaus deficitas;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., visų pirma elektros subsidijos namų ūkiams ir įmonėms. Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos tiekėjų nenumatytam pelnui, konkrečiai elektros energijos gamintojams taikoma viršutinė kainos riba ir naftos perdirbimo gamyklų mokamas solidarumo įnašas. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,2 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. dauguma priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,5 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 1,5 % BVP) panaikinimas; |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., visų pirma elektros subsidijos namų ūkiams ir įmonėms. Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos tiekėjų nenumatytam pelnui, konkrečiai elektros energijos gamintojams taikoma viršutinė kainos riba ir naftos perdirbimo gamyklų mokamas solidarumo įnašas. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,2 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. dauguma priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,5 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 1,5 % BVP) panaikinimas;

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Graikijai 2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinio laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Be to, Graikija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Graikijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Graikijai 2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinio laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Be to, Graikija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Graikijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus iš esmės neutrali (– 0,2 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (–1,0 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 % BVP. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Prognozuojamą nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų stabdomąjį poveikį iš esmės lemia sumažėjusios (tikslinės ir netikslinės) paramos reaguojant į energijos kainų šuolius priemonių namų ūkiams ir įmonėms išlaidos (2,3 % BVP). Socialinės apsaugos išlaidų didėjimas yra pagrindinė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo priežastis. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 2,5 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,0 procentinio punkto neutralų poveikį fiskalinės politikos krypčiai (13). Todėl Graikija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Šalis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, įrengti 8 000 viešų įkrovimo stotelių elektromobiliams svarbiausiose miestų ir priemiesčių vietose, skaitmenizuoti viešąjį administravimą ir pagerinti elektros energetikos sistemų jungtis tarp salų; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus iš esmės neutrali (– 0,2 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (–1,0 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 % BVP. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Prognozuojamą nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų stabdomąjį poveikį iš esmės lemia sumažėjusios (tikslinės ir netikslinės) paramos reaguojant į energijos kainų šuolius priemonių namų ūkiams ir įmonėms išlaidos (2,3 % BVP). Socialinės apsaugos išlaidų didėjimas yra pagrindinė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo priežastis. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 2,5 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,0 procentinio punkto neutralų poveikį fiskalinės politikos krypčiai (13). Todėl Graikija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Šalis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, įrengti 8 000 viešų įkrovimo stotelių elektromobiliams svarbiausiose miestų ir priemiesčių vietose, skaitmenizuoti viešąjį administravimą ir pagerinti elektros energetikos sistemų jungtis tarp salų;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 0,8 % BVP. 2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi laipsnišką likusių su energija susijusių ir kitų priemonių panaikinimą ir dėl užtikrinto ekonomikos augimo didesnes pajamas. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 150,8 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 0,6 % BVP. Tai yra mažesnis deficitas nei prognozuojamas 2023 m. stabilumo programoje, daugiausia dėl socialinių reikmių biudžeto įgyvendinimo prielaidų, visų pirma mažesnių socialinių išmokų ir pensijų išlaidų. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas didesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 154,5 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 0,8 % BVP. 2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi laipsnišką likusių su energija susijusių ir kitų priemonių panaikinimą ir dėl užtikrinto ekonomikos augimo didesnes pajamas. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 150,8 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 0,6 % BVP. Tai yra mažesnis deficitas nei prognozuojamas 2023 m. stabilumo programoje, daugiausia dėl socialinių reikmių biudžeto įgyvendinimo prielaidų, visų pirma mažesnių socialinių išmokų ir pensijų išlaidų. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas didesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 154,5 % 2024 m. pabaigoje;

| (23) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (24) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (15) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 2,6 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Tai taip pat padės sustiprinti išorės poziciją. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,2 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti; |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (15) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 2,6 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Tai taip pat padės sustiprinti išorės poziciją. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,2 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 0,7 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra didesnis nei sutaupytos lėšos visiškai laipsniškai panaikinus su energija susijusias paramos priemones; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 0,7 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra didesnis nei sutaupytos lėšos visiškai laipsniškai panaikinus su energija susijusias paramos priemones;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 4,8 % BVP 2023 m. iki 5,4 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi šiek tiek mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir didesnes Sąjungos, visų pirma pagal Priemonę, finansuojamas investicijas. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima dideles pridėtinės vertės investicijas ir struktūrines reformas, susijusias su žaliąja, skaitmenine ir energetikos pertvarkomis, kurios taip pat įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 4,8 % BVP 2023 m. iki 5,4 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi šiek tiek mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir didesnes Sąjungos, visų pirma pagal Priemonę, finansuojamas investicijas. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima dideles pridėtinės vertės investicijas ir struktūrines reformas, susijusias su žaliąja, skaitmenine ir energetikos pertvarkomis, kurios taip pat įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

| (27) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 0,5 % BVP 2025 m. ir iki 0,1 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 150,8 % 2024 m. pabaigoje iki 135,2 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 0,5 % BVP 2025 m. ir iki 0,1 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 150,8 % 2024 m. pabaigoje iki 135,2 % iki 2026 m. pabaigos;

| (28) | remiantis geriausia praktika ir reformomis, kurių imtasi įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, Graikijos mokesčių politikos sistemos pakeitimai galėtų padėti reaguoti į investicijų trūkumą. Konkrečiau, įdiegus platesnę išankstinių sprendimų dėl mokesčių sistemą, būtų galima investuotojams užtikrinti didesnį teisinį tikrumą ir sustiprinti dedamas pastangas supaprastinti mokesčių sistemą. Mokesčių sistemos peržiūra taip pat galėtų padėti išplėsti mokesčių bazę, kiek tai susiję su savarankiškai dirbančiais asmenimis, ir palaikyti investicijas. Reikėtų gerinti mokestinių prievolių vykdymą plėtojant elektroninių mokėjimų taikymą ir platesniu mastu naudojant informaciją, gautą apie elektroninius mokėjimus, visų pirma atsižvelgiant į pastaruoju metu išaiškėjusį neatitikimą tarp deklaruojamų mažų savarankiškai dirbančiųjų pajamų ir akivaizdžiai sparčiai augančios jų apyvartos. Tai galima atlikti visų pirma geriau panaudojant informaciją, gaunamą apie tikslinių profesijų elektroninius mokėjimus. Šio tikslo siekti turėtų padėti vykstanti Nepriklausomos valstybės pajamų institucijos skaitmeninė pertvarka. Vis dėlto, atsižvelgus į pasaulio mokesčių sistemoms kylančius iššūkius, svarbu, kad institucijos veiklos autonomija administruojant ir plėtojant žmogiškuosius išteklius ir IT infrastruktūrą būtų toliau didinama; |
| --- | --- |

(28)

remiantis geriausia praktika ir reformomis, kurių imtasi įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, Graikijos mokesčių politikos sistemos pakeitimai galėtų padėti reaguoti į investicijų trūkumą. Konkrečiau, įdiegus platesnę išankstinių sprendimų dėl mokesčių sistemą, būtų galima investuotojams užtikrinti didesnį teisinį tikrumą ir sustiprinti dedamas pastangas supaprastinti mokesčių sistemą. Mokesčių sistemos peržiūra taip pat galėtų padėti išplėsti mokesčių bazę, kiek tai susiję su savarankiškai dirbančiais asmenimis, ir palaikyti investicijas. Reikėtų gerinti mokestinių prievolių vykdymą plėtojant elektroninių mokėjimų taikymą ir platesniu mastu naudojant informaciją, gautą apie elektroninius mokėjimus, visų pirma atsižvelgiant į pastaruoju metu išaiškėjusį neatitikimą tarp deklaruojamų mažų savarankiškai dirbančiųjų pajamų ir akivaizdžiai sparčiai augančios jų apyvartos. Tai galima atlikti visų pirma geriau panaudojant informaciją, gaunamą apie tikslinių profesijų elektroninius mokėjimus. Šio tikslo siekti turėtų padėti vykstanti Nepriklausomos valstybės pajamų institucijos skaitmeninė pertvarka. Vis dėlto, atsižvelgus į pasaulio mokesčių sistemoms kylančius iššūkius, svarbu, kad institucijos veiklos autonomija administruojant ir plėtojant žmogiškuosius išteklius ir IT infrastruktūrą būtų toliau didinama;

| (29) | Graikija toliau imasi veiksmų viešajam administravimui modernizuoti, tačiau bendras jo veiklos efektyvumas tebėra palyginti menkas. Po reikšmingo koregavimo po 2010 m. viešosios administracijos dydis ir sąnaudos iš esmės suvienodintos su Sąjungos vidurkiu. Graikijos darbo užmokesčio išlaidos 2022 m. buvo stabilios – 10,8 % BVP, t. y. šiek tiek didesnės nei Sąjungos vidurkis (10,2 % BVP). Kad nuveiktas darbas nenueitų perniek, svarbiausia toliau užtikrinti vienodos darbo užmokesčio lentelės taikymą ir kartu neleisti augti dabartiniam darbuotojų skaičiui – įdarbinant nuolatinius darbuotojus visada taikyti taisyklę „vienas priimtas, vienas atleistas“, o laikinųjų darbuotojų skaičiui taikyti viršutinę ribą, nustatytą 2022 m. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama didinti viešojo administravimo veiksmingumą, ypač daug dėmesio skiriant jo skaitmeninių paslaugų gerinimui. Kartu pritraukti ir išlaikyti aukštos kvalifikacijos darbuotojus ir toliau yra sudėtinga. Šią problemą būtų galima spręsti struktūriškai taikant specialias ir (arba) papildomas darbo užmokesčio lenteles konkrečioms pareigoms arba subjektams, taip pat gerai apibrėžtą išmokų sistemą, integruotą į naują žmogiškųjų išteklių valdymo sistemą, kartu išsaugant vienodos darbo užmokesčio lentelės vientisumą ir bendrą darbo užmokesčio išlaidų dydį; |
| --- | --- |

(29)

Graikija toliau imasi veiksmų viešajam administravimui modernizuoti, tačiau bendras jo veiklos efektyvumas tebėra palyginti menkas. Po reikšmingo koregavimo po 2010 m. viešosios administracijos dydis ir sąnaudos iš esmės suvienodintos su Sąjungos vidurkiu. Graikijos darbo užmokesčio išlaidos 2022 m. buvo stabilios – 10,8 % BVP, t. y. šiek tiek didesnės nei Sąjungos vidurkis (10,2 % BVP). Kad nuveiktas darbas nenueitų perniek, svarbiausia toliau užtikrinti vienodos darbo užmokesčio lentelės taikymą ir kartu neleisti augti dabartiniam darbuotojų skaičiui – įdarbinant nuolatinius darbuotojus visada taikyti taisyklę „vienas priimtas, vienas atleistas“, o laikinųjų darbuotojų skaičiui taikyti viršutinę ribą, nustatytą 2022 m. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama didinti viešojo administravimo veiksmingumą, ypač daug dėmesio skiriant jo skaitmeninių paslaugų gerinimui. Kartu pritraukti ir išlaikyti aukštos kvalifikacijos darbuotojus ir toliau yra sudėtinga. Šią problemą būtų galima spręsti struktūriškai taikant specialias ir (arba) papildomas darbo užmokesčio lenteles konkrečioms pareigoms arba subjektams, taip pat gerai apibrėžtą išmokų sistemą, integruotą į naują žmogiškųjų išteklių valdymo sistemą, kartu išsaugant vienodos darbo užmokesčio lentelės vientisumą ir bendrą darbo užmokesčio išlaidų dydį;

| (30) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Ateityje bus svarbu išlaikyti įgyvendinimo pagreitį. Graikija pateikė tris mokėjimo prašymus (16) dėl negrąžintinos finansinės paramos ir du mokėjimo prašymus dėl paskolos paramos, atitinkančius 85 plano tarpines ir siektinas reikšmes. Iki šiol Graikijai išmokėta bendra mokėjimų suma, lygi 7 126 mln. EUR (17). 2023 m. kovo 29 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Graikija išreiškė ketinimą prašyti 5 000 mln. EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Graikija ėmėsi užtikrintai įgyvendinti savo planą ir nustatė valdymo ir kontrolės sistemą reformų ir investicijų užbaigimui laiku stebėti ir koordinuoti. Atsižvelgiant į didelį planuojamų įgyvendinti reformų ir investicijų skaičių, ateityje tas pastangas bus svarbu išlaikyti ir didinti, visų pirma todėl, kad siekiant užbaigti daug šių reformų ir investicijų prireiks laiku vykdyti įvairias parengiamąsias priemones, įskaitant viešųjų pirkimų procedūras. Tolesnis plano įgyvendinimas priklauso nuo paskirtų įgyvendinimo subjektų, įskaitant regionų ir savivaldybių administracijas, administracinių ir įgyvendinimo pajėgumų. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Graikijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityje įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(30)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Ateityje bus svarbu išlaikyti įgyvendinimo pagreitį. Graikija pateikė tris mokėjimo prašymus (16) dėl negrąžintinos finansinės paramos ir du mokėjimo prašymus dėl paskolos paramos, atitinkančius 85 plano tarpines ir siektinas reikšmes. Iki šiol Graikijai išmokėta bendra mokėjimų suma, lygi 7 126 mln. EUR (17). 2023 m. kovo 29 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Graikija išreiškė ketinimą prašyti 5 000 mln. EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Graikija ėmėsi užtikrintai įgyvendinti savo planą ir nustatė valdymo ir kontrolės sistemą reformų ir investicijų užbaigimui laiku stebėti ir koordinuoti. Atsižvelgiant į didelį planuojamų įgyvendinti reformų ir investicijų skaičių, ateityje tas pastangas bus svarbu išlaikyti ir didinti, visų pirma todėl, kad siekiant užbaigti daug šių reformų ir investicijų prireiks laiku vykdyti įvairias parengiamąsias priemones, įskaitant viešųjų pirkimų procedūras. Tolesnis plano įgyvendinimas priklauso nuo paskirtų įgyvendinimo subjektų, įskaitant regionų ir savivaldybių administracijas, administracinių ir įgyvendinimo pajėgumų. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Graikijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityje įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (31) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Graikijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Graikijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(31)

2022 m. Komisija patvirtino visus Graikijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Graikijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (32) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Graikijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su sveikatos priežiūra ir ilgalaike priežiūra, kadastro kartografavimu, energetikos politika ir žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

(32)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Graikijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su sveikatos priežiūra ir ilgalaike priežiūra, kadastro kartografavimu, energetikos politika ir žaliąja pertvarka;

| (33) | visuomenės sveikatos priežiūros išlaidos nesiekia Sąjungos vidurkio, o Graikijos pacientų mokėjimai savo lėšomis, išreikštos BVP dalimi, yra antri didžiausi Sąjungoje. Sveikatos priežiūros sistema vis dar grindžiama gydymu ligoninėse, o gydomosios sveikatos priežiūros išlaidos orientuotos į hospitalizavimą. Be to, Graikijos viešosios išlaidos vaistams, išreikštos BVP dalimi, yra didžiausios iš visų valstybių narių. Viešosios išlaidos ilgalaikei ir profilaktinei priežiūrai yra daug mažesnės už Sąjungos vidurkį, be to, neegzistuoja visapusiška nacionalinė ilgalaikės priežiūros strategija. Šiai problemai spręsti Graikija įgyvendina priimtą naują pirminės sveikatos priežiūros sistemą, siekdama mažinti kliovimąsi stacionariąja sveikatos priežiūra ir didinti prieigos prie sveikatos priežiūros produktų ir paslaugų veiksmingumą. Įgyvendinti pirminės sveikatos priežiūros reformą visu tempu trukdo šeimos gydytojų trūkumas. Šeimos gydytojų skaičius, atsižvelgus į visų gyventojų skaičių, yra nepakankamas. Siekiant visapusiškai įdiegti veiksmingą ir plačią pirmąja grandimi grindžiamą sistemą, kuri pagal teisės aktus turėtų pradėti veikti nuo 2023 m. rugsėjo 1 d., reikės pasiekti pakankamą aprėptį. Todėl, siekiant užtikrinti adekvačias ir vienodas galimybes gyventojams naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, svarbiausia aktyviai skatinti didinti šeimos gydytojų skaičių, kad būtų užtikrinta visų gyventojų aprėptis ir gyventojų registravimas; |
| --- | --- |

(33)

visuomenės sveikatos priežiūros išlaidos nesiekia Sąjungos vidurkio, o Graikijos pacientų mokėjimai savo lėšomis, išreikštos BVP dalimi, yra antri didžiausi Sąjungoje. Sveikatos priežiūros sistema vis dar grindžiama gydymu ligoninėse, o gydomosios sveikatos priežiūros išlaidos orientuotos į hospitalizavimą. Be to, Graikijos viešosios išlaidos vaistams, išreikštos BVP dalimi, yra didžiausios iš visų valstybių narių. Viešosios išlaidos ilgalaikei ir profilaktinei priežiūrai yra daug mažesnės už Sąjungos vidurkį, be to, neegzistuoja visapusiška nacionalinė ilgalaikės priežiūros strategija. Šiai problemai spręsti Graikija įgyvendina priimtą naują pirminės sveikatos priežiūros sistemą, siekdama mažinti kliovimąsi stacionariąja sveikatos priežiūra ir didinti prieigos prie sveikatos priežiūros produktų ir paslaugų veiksmingumą. Įgyvendinti pirminės sveikatos priežiūros reformą visu tempu trukdo šeimos gydytojų trūkumas. Šeimos gydytojų skaičius, atsižvelgus į visų gyventojų skaičių, yra nepakankamas. Siekiant visapusiškai įdiegti veiksmingą ir plačią pirmąja grandimi grindžiamą sistemą, kuri pagal teisės aktus turėtų pradėti veikti nuo 2023 m. rugsėjo 1 d., reikės pasiekti pakankamą aprėptį. Todėl, siekiant užtikrinti adekvačias ir vienodas galimybes gyventojams naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, svarbiausia aktyviai skatinti didinti šeimos gydytojų skaičių, kad būtų užtikrinta visų gyventojų aprėptis ir gyventojų registravimas;

| (34) | Graikijos verslo aplinką dar labiau pagerins nacionalinio kadastro kūrimo užbaigimas (ilgalaikis projektas). Iki 2023 m. gegužės mėn. pabaigos užbaigta kartografuoti 72 % kadastro ir surinkta informacija apie dar 25 % nuosavybės teisių, kuri šiuo metu tvarkoma. Surinktą informaciją apie teises numatoma užbaigti tvarkyti iki 2023 m. pabaigos, taip iki metų pabaigos užbaigiant kadastro kūrimą. Perkėlus veiklą į naują Graikijos kadastro tarnybą, atidaryta ir veikia 12 kadastro biurų ir 49 filialai. Graikijos kadastro tarnyba planuoja visiškai suskaitmeninti paslaugas gyventojams, o pagal Priemonę teikiama parama visų registracijos liudijimų ir nuosavybės teisių dokumentų, kurie šiuo metu yra popieriniai, skaitmeninimui; |
| --- | --- |

(34)

Graikijos verslo aplinką dar labiau pagerins nacionalinio kadastro kūrimo užbaigimas (ilgalaikis projektas). Iki 2023 m. gegužės mėn. pabaigos užbaigta kartografuoti 72 % kadastro ir surinkta informacija apie dar 25 % nuosavybės teisių, kuri šiuo metu tvarkoma. Surinktą informaciją apie teises numatoma užbaigti tvarkyti iki 2023 m. pabaigos, taip iki metų pabaigos užbaigiant kadastro kūrimą. Perkėlus veiklą į naują Graikijos kadastro tarnybą, atidaryta ir veikia 12 kadastro biurų ir 49 filialai. Graikijos kadastro tarnyba planuoja visiškai suskaitmeninti paslaugas gyventojams, o pagal Priemonę teikiama parama visų registracijos liudijimų ir nuosavybės teisių dokumentų, kurie šiuo metu yra popieriniai, skaitmeninimui;

| (35) | nors ištikus energetikos krizei Graikija dėjo daug pastangų, šalis vis dar labai priklausoma nuo iškastinio kuro: 2021 m. nafta ir dujos sudarė atitinkamai 52 % ir 24 % Graikijos energijos rūšių derinio. Siekiant sparčiau sumažinti Graikijos priklausomybę nuo iškastinio kuro, būtų galima imtis keleto priemonių, kuriomis būtų papildyta ir pratęsta veikla, į kurią investuojama, bei reformos pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Graikija galėtų paspartinti atsinaujinančiosios energijos išteklių plėtrą nustatydama ir užbaigdama kurti teisines sistemas, skatinančias vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių infrastruktūros ir jūros vėjo jėgainių plėtrą. Siekiant pagreitinti biometanui skirtos teisinės ir reguliavimo sistemos kūrimą ir paversti turimą tvarų biometaną į faktinius gamybos pajėgumus, kad nebereikėtų importuoti tiek gamtinių dujų, reikia dėti daugiau pastangų; |
| --- | --- |

(35)

nors ištikus energetikos krizei Graikija dėjo daug pastangų, šalis vis dar labai priklausoma nuo iškastinio kuro: 2021 m. nafta ir dujos sudarė atitinkamai 52 % ir 24 % Graikijos energijos rūšių derinio. Siekiant sparčiau sumažinti Graikijos priklausomybę nuo iškastinio kuro, būtų galima imtis keleto priemonių, kuriomis būtų papildyta ir pratęsta veikla, į kurią investuojama, bei reformos pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Graikija galėtų paspartinti atsinaujinančiosios energijos išteklių plėtrą nustatydama ir užbaigdama kurti teisines sistemas, skatinančias vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių infrastruktūros ir jūros vėjo jėgainių plėtrą. Siekiant pagreitinti biometanui skirtos teisinės ir reguliavimo sistemos kūrimą ir paversti turimą tvarų biometaną į faktinius gamybos pajėgumus, kad nebereikėtų importuoti tiek gamtinių dujų, reikia dėti daugiau pastangų;

| (36) | integruojant vis daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos, prireiks papildomų investicijų kaupimo ir tinklo pajėgumams plėsti, nes bus būtina išsaugoti elektros tinklo balansą. Svarbiomis priemonėmis perspektyviems kaupimo pajėgumams laiku išplėsti galėtų tapti bendros atlygio schemos ir skatinimas naudoti prie skaitiklio prijungtas sistemas. Siekiant išvengti būtinybės riboti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, būtų galima plėtoti papildomas elektros energetikos sistemų jungtis su kaimyninėmis valstybėmis. Tolesniam atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimui bus svarbu užtikrinti visapusišką naujos (2022 m. priimtos) teisinės sistemos, kuria supaprastinamas ir paspartinamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir kaupimo projektų licencijavimo procesas, vykdymą. Be to, visuomenės pritarimą atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimui galėtų sustiprinti pasigamintos energijos vartojimo schemų skatinimas, be kita ko, paramos fotovoltinės saulės energijos sistemų su baterijomis diegimui didinimas, ir energetikos bendruomenės; |
| --- | --- |

(36)

integruojant vis daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos, prireiks papildomų investicijų kaupimo ir tinklo pajėgumams plėsti, nes bus būtina išsaugoti elektros tinklo balansą. Svarbiomis priemonėmis perspektyviems kaupimo pajėgumams laiku išplėsti galėtų tapti bendros atlygio schemos ir skatinimas naudoti prie skaitiklio prijungtas sistemas. Siekiant išvengti būtinybės riboti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, būtų galima plėtoti papildomas elektros energetikos sistemų jungtis su kaimyninėmis valstybėmis. Tolesniam atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimui bus svarbu užtikrinti visapusišką naujos (2022 m. priimtos) teisinės sistemos, kuria supaprastinamas ir paspartinamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir kaupimo projektų licencijavimo procesas, vykdymą. Be to, visuomenės pritarimą atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimui galėtų sustiprinti pasigamintos energijos vartojimo schemų skatinimas, be kita ko, paramos fotovoltinės saulės energijos sistemų su baterijomis diegimui didinimas, ir energetikos bendruomenės;

| (37) | Graikija taip pat galėtų išplėsti esamų energijos taupymo priemonių taikymo sritį bei užmojus ir sumažinti aukštą energijos nepritekliaus lygį. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Graikijoje sumažėjo 22 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (18). Graikija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (19); |
| --- | --- |

(37)

Graikija taip pat galėtų išplėsti esamų energijos taupymo priemonių taikymo sritį bei užmojus ir sumažinti aukštą energijos nepritekliaus lygį. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Graikijoje sumažėjo 22 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (18). Graikija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (19);

| (38) | nustačius naujas finansines priemones, pavyzdžiui, energijos vartojimo efektyvumo aukcionus, būtų galima tikslingiau ir veiksmingiau koreguoti esamų renovacijos paramos programų aprėptį, į ją įtraukiant energijos nepriteklių patiriančius namų ūkius. Graikijos išmaniųjų skaitiklių dalis labai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio (3 % palyginti su 54 %, 2021 m. duomenimis) ir galėtų būti padidinta, nes suteikia vartotojams galimybę aktyviai dalyvauti rinkoje ir palaikyti reguliavimą apkrova. Be to, konkretūs sektoriai, kaip antai transporto ir vandens sektoriai, turi nemažą potencialą taupyti energiją, nes vis dar yra labai priklausomi nuo naftos; |
| --- | --- |

(38)

nustačius naujas finansines priemones, pavyzdžiui, energijos vartojimo efektyvumo aukcionus, būtų galima tikslingiau ir veiksmingiau koreguoti esamų renovacijos paramos programų aprėptį, į ją įtraukiant energijos nepriteklių patiriančius namų ūkius. Graikijos išmaniųjų skaitiklių dalis labai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio (3 % palyginti su 54 %, 2021 m. duomenimis) ir galėtų būti padidinta, nes suteikia vartotojams galimybę aktyviai dalyvauti rinkoje ir palaikyti reguliavimą apkrova. Be to, konkretūs sektoriai, kaip antai transporto ir vandens sektoriai, turi nemažą potencialą taupyti energiją, nes vis dar yra labai priklausomi nuo naftos;

| (39) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, tos priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Šiuo metu Graikijoje žaliųjų įgūdžių labiausiai trūksta statybų sektoriuje, kuris yra labai svarbus žaliajai pertvarkai, taip pat tam tikrų techninių profesijų atstovams. Galiausiai esama galimybių imtis tolesnių veiksmų siekiant didinti jaunimo ir moterų įsidarbinimo galimybes. Padidinus valstybinių užimtumo tarnybų administracinius gebėjimus, kartu pradėjus darbo ieškantiems asmenims taikyti individualizuotą požiūrį, būtų galima pagerinti šių grupių įsidarbinimo rezultatus ir taip paskatinti sklandžią ir teisingą pertvarką; |
| --- | --- |

(39)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, tos priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Šiuo metu Graikijoje žaliųjų įgūdžių labiausiai trūksta statybų sektoriuje, kuris yra labai svarbus žaliajai pertvarkai, taip pat tam tikrų techninių profesijų atstovams. Galiausiai esama galimybių imtis tolesnių veiksmų siekiant didinti jaunimo ir moterų įsidarbinimo galimybes. Padidinus valstybinių užimtumo tarnybų administracinius gebėjimus, kartu pradėjus darbo ieškantiems asmenims taikyti individualizuotą požiūrį, būtų galima pagerinti šių grupių įsidarbinimo rezultatus ir taip paskatinti sklandžią ir teisingą pertvarką;

| (40) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (20) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(40)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (20) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (41) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Graikijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios, ketvirtos ir penktos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(41)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Graikijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios, ketvirtos ir penktos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo;

| (42) | atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su valdžios sektoriaus skola, išorės pozicija ir neveiksniomis paskolomis. 2 rekomendacija padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 41 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

(42)

atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su valdžios sektoriaus skola, išorės pozicija ir neveiksniomis paskolomis. 2 rekomendacija padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 41 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas,

REKOMENDUOJA Graikijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 2,6 % (21).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų pasiekta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

Naudojantis pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įgyvendintų reformų rezultatais, didinti mokesčių sistemos palankumą investicijoms nustatant platesnę išankstinių sprendimų dėl mokesčių sistemą, plėsti mokesčių bazę, be kita ko, peržiūrint dabartinę savarankiškai dirbančiųjų apmokestinimo struktūrą, ir gerinti mokestinių prievolių vykdymą plačiau naudojant elektroninius mokėjimus. Išlaikyti ir didinti mokesčių administratoriaus veiklos autonomiją. Išsaugoti viešojo administravimo veiksmingumą, kartu užtikrinant, kad būtų galima pritraukti tinkamos kvalifikacijos darbuotojų, ir būtų nuosekliai taikoma vienoda darbo užmokesčio lentelė. Toliau mažinti neveiksnių paskolų sankaupą ir tobulinti antrinės neveiksnių paskolų rinkos veikimą.

2.

Tokiu pačiu pagreičiu tolygiai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir sparčiai užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Toliau užtikrinti planui įgyvendinti reikalingus pakankamus administracinius gebėjimus. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Siekiant užtikrinti adekvačias ir vienodas galimybes gyventojams naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, užbaigti kurti pirminės sveikatos priežiūros sistemą ir priimti didesnes paskatas siekiant pritraukti pakankamą šeimos gydytojų skaičių, kad būtų užtikrinta visų gyventojų aprėptis ir gyventojų registravimas. Užbaigti kadastro reformą užbaigiant kadastro kartografavimą, įsteigiant Graikijos kadastro tarnybą ir užtikrinant jos veikimą.

4.

Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir toliau spartinti energijos tiekimo būdų įvairinimą. Toliau plėsti atsinaujinančiosios energijos išteklių plėtrą užbaigiant rengti naują teisinę sistemą, skirtą licencijavimo procesui ir jūros vėjo elektrinių parkams, ir užtikrinant jos vykdymą, plečiant elektros tinklą ir kaupimo pajėgumus, skatinant decentralizuotą atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir nustatant vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir biometano gamybos teisinius pagrindus. Sparčiau įgyvendinti priemones, kuriomis didinamas energijos vartojimo efektyvumas, be kita ko, energijos nepriteklių patiriantiems namų ūkiams skirtas priemones ir išmaniųjų skaitiklių diegimo priemones, taip pat dėti politikos pastangas ugdant ir įgyjant žaliajai pertvarkai reikalingus įgūdžius bei kompetencijas. Remti transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, visų pirma skatinant važinėti elektromobiliais.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10152/2021 INIT, ST 10152/2021 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Graikijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 33).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį.

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Graikijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Graikijos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 60).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Graikijos vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis nominaliąja verte bus 4,8 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

13

(14)  Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnyje taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

14

(15)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

15

(16)  2023 m. gegužės 16 d. Graikija pateikė savo trečią mokėjimo prašymą dėl dotacijų ir Komisija šiuo metu jį vertina.

16

(17)  Dotacijų atveju išmokėta negrąžintinos finansinės paramos suma (be išankstinio finansavimo) yra 3 436 mln. EUR, o išmokėta paskolos paramos suma (be išankstinio finansavimo) yra 3 690 mln. EUR.

17

(18)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

18

(19)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

19

(20)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

20

(21)  Vertinama, kad tai atitinka metinį bent 0,3 % BVP siekiantį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą, kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

21

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/77

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Ispanijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Ispanijos stabilumo programos

(2023/C 312/09)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Ispanija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Ispanijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Ispanija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Ispanijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Ispanija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Ispanija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Ispanija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Ispanija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 28 d. Ispanija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą ir, pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Ispanijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 28 d. Ispanija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą ir, pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Ispanijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Ispanijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Ispanijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Ispanijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Ispanijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Ispanijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Ispanijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Ispanijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Ispanijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma su didele privačiojo sektoriaus, valdžios sektoriaus ir išorės skola susijęs pažeidžiamumas, turintis tarpvalstybinės svarbos, mažėja, tačiau išlieka. Išorės skolos, ypač privačiojo sektoriaus skolos santykis per antrąjį dešimtmetį mažėjo, o po laikino veiklos sustabdymo 2020 m. vėl pradėjo mažėti 2021 m. ir numatoma, kad ir toliau mažės dėl ekonomikos augimo. Tačiau šių rodiklių lygis vis dar yra aukštas. Išorės pozicijai teigiamos įtakos turėjo jau dešimtmetį perteklinė einamoji sąskaita, net jei pastaruoju metu ji sumažėjo dėl COVID-19 pandemijos poveikio turizmo eksportui ir didesnių energijos kainų 2022 m. Valdžios sektoriaus skola tebėra didelė. 2022 m. ji vėl ėmė mažėti, kaip prieš COVID-19 pandemiją, kai dėl spartaus nominaliojo BVP augimo padėtis gerėjo, tačiau vis dar viršija prieš COVID-19 pandemiją buvusį lygį. Prognozuojama, kad 2023 ir 2024 m. šis mažėjimas vyks lėčiau ir bus grindžiamas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytomis politikos priemonėmis. Finansų sistema pasirodė esanti atspari pastarojo meto sukrėtimams, kuriuos sukėlė COVID-19 pandemija ir energetikos krizė. Nedarbas vėl mažėja, tačiau jis vis dar yra didelis, o pažeidžiamumas išlieka, įskaitant labai didelį ilgalaikį ir jaunimo nedarbą. Galima rizika, turinti įtakos tolesniam pažeidžiamumo mažėjimui, daugiausia susijusi su finansinių sąlygų griežtinimo poveikiu namų ūkių ir įmonių finansinei būklei, taip pat valdžios sektoriaus skolos tvarumui vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, atsižvelgiant į dabartines rinkos sąlygas ir visuomenės senėjimą. Padaryta politikos įgyvendinimo pažanga, o tolesnis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas turėtų užtikrinti papildomą pažangą; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Ispanijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Ispanijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma su didele privačiojo sektoriaus, valdžios sektoriaus ir išorės skola susijęs pažeidžiamumas, turintis tarpvalstybinės svarbos, mažėja, tačiau išlieka. Išorės skolos, ypač privačiojo sektoriaus skolos santykis per antrąjį dešimtmetį mažėjo, o po laikino veiklos sustabdymo 2020 m. vėl pradėjo mažėti 2021 m. ir numatoma, kad ir toliau mažės dėl ekonomikos augimo. Tačiau šių rodiklių lygis vis dar yra aukštas. Išorės pozicijai teigiamos įtakos turėjo jau dešimtmetį perteklinė einamoji sąskaita, net jei pastaruoju metu ji sumažėjo dėl COVID-19 pandemijos poveikio turizmo eksportui ir didesnių energijos kainų 2022 m. Valdžios sektoriaus skola tebėra didelė. 2022 m. ji vėl ėmė mažėti, kaip prieš COVID-19 pandemiją, kai dėl spartaus nominaliojo BVP augimo padėtis gerėjo, tačiau vis dar viršija prieš COVID-19 pandemiją buvusį lygį. Prognozuojama, kad 2023 ir 2024 m. šis mažėjimas vyks lėčiau ir bus grindžiamas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytomis politikos priemonėmis. Finansų sistema pasirodė esanti atspari pastarojo meto sukrėtimams, kuriuos sukėlė COVID-19 pandemija ir energetikos krizė. Nedarbas vėl mažėja, tačiau jis vis dar yra didelis, o pažeidžiamumas išlieka, įskaitant labai didelį ilgalaikį ir jaunimo nedarbą. Galima rizika, turinti įtakos tolesniam pažeidžiamumo mažėjimui, daugiausia susijusi su finansinių sąlygų griežtinimo poveikiu namų ūkių ir įmonių finansinei būklei, taip pat valdžios sektoriaus skolos tvarumui vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, atsižvelgiant į dabartines rinkos sąlygas ir visuomenės senėjimą. Padaryta politikos įgyvendinimo pažanga, o tolesnis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas turėtų užtikrinti papildomą pažangą;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Ispanijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 6,9 % BVP 2021 m. iki 4,8 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 118,3 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 113,2 % 2022 m. pabaigoje; 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Ispanijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija konstatavo, kad remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Ispanija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Ispanijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 6,9 % BVP 2021 m. iki 4,8 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 118,3 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 113,2 % 2022 m. pabaigoje; 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Ispanijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija konstatavo, kad remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Ispanija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė elektros energijai ir dujoms taikomo PVM sumažinimą, specialaus elektros energijos mokesčio sumažinimą ir elektros energijos gamybos vertės mokesčio taikymo sustabdymą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė bendrąją 20 centų už litrą nuolaidą transporto priemonių degalams, namų ūkių ir energijai imlių pramonės sektorių pajamų rėmimą, didesnes išmokas pagal socialinius elektros energijos kuponus ir kainų nuolaidas už naudojimąsi viešuoju transportu. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,6 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,5 % BVP, palyginti su 3,1 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė elektros energijai ir dujoms taikomo PVM sumažinimą, specialaus elektros energijos mokesčio sumažinimą ir elektros energijos gamybos vertės mokesčio taikymo sustabdymą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė bendrąją 20 centų už litrą nuolaidą transporto priemonių degalams, namų ūkių ir energijai imlių pramonės sektorių pajamų rėmimą, didesnes išmokas pagal socialinius elektros energijos kuponus ir kainų nuolaidas už naudojimąsi viešuoju transportu. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,6 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,5 % BVP, palyginti su 3,1 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Ispanijai (7) 2022 m. pasinaudoti Priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, Taryba rekomendavo Ispanijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Taryba taip pat rekomendavo Ispanijai riboti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Ispanijai (7) 2022 m. pasinaudoti Priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, Taryba rekomendavo Ispanijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Taryba taip pat rekomendavo Ispanijai riboti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio, t. y. – 2,5 % BVP. Kaip rekomendavo Taryba, Ispanija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,1 % BVP (2021 m. – 1,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai turėjo 0,3 procentinio punkto skatinamąjį poveikį (9). Todėl Ispanija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 2,7 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį (1,5 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), papildomą poveikį. Be to, didesnės išlaidos tarpiniam vartojimui ir socialiniams pervedimams natūra taip pat prisidėjo prie grynųjų pirminių einamųjų išlaidų augimo. Reikšmingas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų skatinamasis poveikis buvo tik iš dalies susijęs su priemonėmis, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Todėl Ispanija nepakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio, t. y. – 2,5 % BVP. Kaip rekomendavo Taryba, Ispanija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,1 % BVP (2021 m. – 1,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai turėjo 0,3 procentinio punkto skatinamąjį poveikį (9). Todėl Ispanija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 2,7 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį (1,5 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), papildomą poveikį. Be to, didesnės išlaidos tarpiniam vartojimui ir socialiniams pervedimams natūra taip pat prisidėjo prie grynųjų pirminių einamųjų išlaidų augimo. Reikšmingas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų skatinamasis poveikis buvo tik iš dalies susijęs su priemonėmis, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Todėl Ispanija nepakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m., o dėl vėlesnio laikotarpio yra palankesnis. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 2,1 %, o 2024 m. – 2,4 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus šiek tiek mažesnis – 1,9 %, o 2024 m. – 2,0 %, daugiausia dėl mažesnio numatomo privačiojo vartojimo poveikio tiek 2023, tiek 2024 m., taip pat dėl nuosaikesnio investicijų augimo 2024 m. 2023 m. stabilumo programoje pateikta palankesnė perspektyva taip pat atspindi didesnį numatomą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano poveikį veiklai prognozės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m., o dėl vėlesnio laikotarpio yra palankesnis. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 2,1 %, o 2024 m. – 2,4 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus šiek tiek mažesnis – 1,9 %, o 2024 m. – 2,0 %, daugiausia dėl mažesnio numatomo privačiojo vartojimo poveikio tiek 2023, tiek 2024 m., taip pat dėl nuosaikesnio investicijų augimo 2024 m. 2023 m. stabilumo programoje pateikta palankesnė perspektyva taip pat atspindi didesnį numatomą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano poveikį veiklai prognozės laikotarpiu;

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,9 % BVP. Sumažėjimas 2023 m. daugiausia susijęs su mažesnėmis, palyginti su 2022 m., priemonių, kurių imtasi reaguojant į padidėjusias energijos kainas, išlaidomis. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 113,2 % 2022 m. pabaigoje iki 111,9 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4,1 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 110,6 % 2023 m. pabaigoje dėl mažesnio atsargų ir srautų koregavimo; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,9 % BVP. Sumažėjimas 2023 m. daugiausia susijęs su mažesnėmis, palyginti su 2022 m., priemonių, kurių imtasi reaguojant į padidėjusias energijos kainas, išlaidomis. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 113,2 % 2022 m. pabaigoje iki 111,9 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4,1 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 110,6 % 2023 m. pabaigoje dėl mažesnio atsargų ir srautų koregavimo;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma, elektros energijai ir dujoms taikomo PVM sumažinimas, specialaus elektros energijos mokesčio sumažinimas, elektros energijos gamybos vertės mokesčio taikymo sustabdymas, namų ūkių ir energijai imlių pramonės sektorių pajamų rėmimas, didesnės išmokos pagal socialinius elektros energijos kuponus ir kainų nuolaidos už naudojimąsi viešuoju transportu), taip pat naujos priemonės, pavyzdžiui, 20 centų už litrą nuolaida transporto priemonių degalams dabar skirta kelių ir jūrų transporto bei žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriams, ir vienkartinė 200 EUR subsidija mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuoja mokestis, taikomas nenumatytam didelių energijos tiekėjų pelnui. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,6 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir daugeliu jų nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,2 % BVP (palyginti su 0,5 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,5 % BVP) panaikinimas; |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma, elektros energijai ir dujoms taikomo PVM sumažinimas, specialaus elektros energijos mokesčio sumažinimas, elektros energijos gamybos vertės mokesčio taikymo sustabdymas, namų ūkių ir energijai imlių pramonės sektorių pajamų rėmimas, didesnės išmokos pagal socialinius elektros energijos kuponus ir kainų nuolaidos už naudojimąsi viešuoju transportu), taip pat naujos priemonės, pavyzdžiui, 20 centų už litrą nuolaida transporto priemonių degalams dabar skirta kelių ir jūrų transporto bei žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriams, ir vienkartinė 200 EUR subsidija mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuoja mokestis, taikomas nenumatytam didelių energijos tiekėjų pelnui. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,6 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir daugeliu jų nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,2 % BVP (palyginti su 0,5 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,5 % BVP) panaikinimas;

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Ispanijai 2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinio laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tuo pačiu Ispanija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Ispanijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Ispanijai 2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinio laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tuo pačiu Ispanija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Ispanijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus skatinamoji (– 0,3 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 2,5 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo iš esmės neutralus poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,2 % BVP. Todėl prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Prognozuojamą nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų iš esmės neutralų poveikį daugiausia lemia sumažėjusios (tikslinės ir netikslinės) paramos priemonių grynosios išlaidos (1,0 % BVP) namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių. Pagrindiniai nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo veiksniai yra socialinių pervedimų padidėjimas, kurį lemia tolesnis pensijų susiejimas su ankstesne infliacija, ir didesnės išlaidos tarpiniam vartojimui. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,6 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (13). Todėl Ispanija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas (14). Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą, pavyzdžiui, sustiprintą pramonės politikos priemonę „España 2030“, būstų rekonstrukcijos ir miestų atnaujinimo planą ar kibernetinio saugumo ir 5G ryšio sritims skirtą paskatą, kurios finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus skatinamoji (– 0,3 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 2,5 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo iš esmės neutralus poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,2 % BVP. Todėl prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Prognozuojamą nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų iš esmės neutralų poveikį daugiausia lemia sumažėjusios (tikslinės ir netikslinės) paramos priemonių grynosios išlaidos (1,0 % BVP) namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių. Pagrindiniai nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo veiksniai yra socialinių pervedimų padidėjimas, kurį lemia tolesnis pensijų susiejimas su ankstesne infliacija, ir didesnės išlaidos tarpiniam vartojimui. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,6 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (13). Todėl Ispanija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas (14). Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą, pavyzdžiui, sustiprintą pramonės politikos priemonę „España 2030“, būstų rekonstrukcijos ir miestų atnaujinimo planą ar kibernetinio saugumo ir 5G ryšio sritims skirtą paskatą, kurios finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,0 % BVP. 2024 m. sumažėjimas taip pat atspindi energijos priemonių laipsnišką panaikinimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 109,1 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 3,3 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 109,1 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,0 % BVP. 2024 m. sumažėjimas taip pat atspindi energijos priemonių laipsnišką panaikinimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 109,1 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 3,3 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 109,1 % 2024 m. pabaigoje;

| (23) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti energijos paramos priemones, išskyrus mokestį, taikomą nenumatytam energetikos įmonių pelnui. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. bus laipsniškai panaikintos beveik visos energijos paramos priemonės (grynosios pajamos 2024 m. sudarys 0,1 % BVP). Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti energijos paramos priemones, išskyrus mokestį, taikomą nenumatytam energetikos įmonių pelnui. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. bus laipsniškai panaikintos beveik visos energijos paramos priemonės (grynosios pajamos 2024 m. sudarys 0,1 % BVP). Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (24) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (15). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % Sutartyje nustatytos BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,7 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (16) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 2,6 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,6 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (15). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % Sutartyje nustatytos BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,7 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (16) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 2,6 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,6 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti.

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 1,4 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 1,4 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos (išskyrus investicijas, finansuojamas pagal Priemonę) turėtų sumažėti nuo 2,7 % BVP 2023 m. iki 2,6 % BVP 2024 m. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima nuolatinę sistemą, kuria užtikrinama geresnė viešųjų išlaidų kokybė, priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui ir mokesčių slėpimui ir su jais kovoti, ir mokesčių sistemos reformą, siekiant padaryti ją įtraukesne, tvaresne ir pajėgia skatinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą; šios priemonės taip pat įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos (išskyrus investicijas, finansuojamas pagal Priemonę) turėtų sumažėti nuo 2,7 % BVP 2023 m. iki 2,6 % BVP 2024 m. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima nuolatinę sistemą, kuria užtikrinama geresnė viešųjų išlaidų kokybė, priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui ir mokesčių slėpimui ir su jais kovoti, ir mokesčių sistemos reformą, siekiant padaryti ją įtraukesne, tvaresne ir pajėgia skatinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą; šios priemonės taip pat įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

| (27) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 2,7 % BVP 2025 m. ir iki 2,5 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad 2025 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 109,1 % 2024 m. pabaigoje iki 106,8 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 2,7 % BVP 2025 m. ir iki 2,5 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad 2025 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 109,1 % 2024 m. pabaigoje iki 106,8 % iki 2026 m. pabaigos;

| (28) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Ispanija pateikė tris mokėjimo prašymus, atitinkančius 121 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpinę ir siektiną reikšmę, o bendra išmoka siekė 28 000 000 000 EUR. Įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą Ispanija yra viena iš labiausiai pažengusių valstybių narių. 2023 m. birželio 6 d. Ispanija pateikė iš dalies pakeistą savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, į kurį įtraukta naujų priemonių, dėl kurių jis padidėjo daugiau nei dvigubai. Kartu turėtų būti užtikrinti pakankami administraciniai gebėjimai, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai įsisavinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo lėšas, kitų Sąjungos fondų lėšas ir turimas nacionalines lėšas. Visų pirma Ispanija pasinaudos didesne Priemonės dotacijų suma. Į peržiūrėtą planą įtrauktas skyrius „REPowerEU“, kuris iš dalies bus finansuojamas papildomomis „REPowerEU“ dotacijomis. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Ispanijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Ispanija taip pat pateikė prašymą dėl 84 000 000 000 EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(28)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Ispanija pateikė tris mokėjimo prašymus, atitinkančius 121 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpinę ir siektiną reikšmę, o bendra išmoka siekė 28 000 000 000 EUR. Įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą Ispanija yra viena iš labiausiai pažengusių valstybių narių. 2023 m. birželio 6 d. Ispanija pateikė iš dalies pakeistą savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, į kurį įtraukta naujų priemonių, dėl kurių jis padidėjo daugiau nei dvigubai. Kartu turėtų būti užtikrinti pakankami administraciniai gebėjimai, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai įsisavinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo lėšas, kitų Sąjungos fondų lėšas ir turimas nacionalines lėšas. Visų pirma Ispanija pasinaudos didesne Priemonės dotacijų suma. Į peržiūrėtą planą įtrauktas skyrius „REPowerEU“, kuris iš dalies bus finansuojamas papildomomis „REPowerEU“ dotacijomis. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Ispanijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Ispanija taip pat pateikė prašymą dėl 84 000 000 000 EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (29) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Ispanijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Ispanijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(29)

2022 m. Komisija patvirtino visus Ispanijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Ispanijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (30) | be ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane ir sanglaudos politikos programose numatytų ekonominių ir socialinių uždavinių, Ispanija susiduria su keliais papildomais uždaviniais, susijusiais su žaliąja pertvarka, energetikos tinklų jungtimis, socialiniu ir įperkamu aukšto energinio efektyvumo būstu; |
| --- | --- |

(30)

be ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane ir sanglaudos politikos programose numatytų ekonominių ir socialinių uždavinių, Ispanija susiduria su keliais papildomais uždaviniais, susijusiais su žaliąja pertvarka, energetikos tinklų jungtimis, socialiniu ir įperkamu aukšto energinio efektyvumo būstu;

| (31) | nepaisant to, kad Ispanija nėra dideliu mastu tiesiogiai priklausoma nuo Rusijos iškastinio kuro, 2022 m. išaugusios energijos kainos rodo, kad Ispanijai reikia sparčiau pereiti prie švarios energijos. Ispanija daro pažangą naudodama atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir yra viena iš valstybių narių, kurių įrengtoji vėjo ir saulės energijos galia yra didžiausia – apie 49,8 GW. Tam tikri leidimų išdavimo procedūrų patobulinimai, visų pirma susiję su pasigamintos energijos vartojimu, padėjo šaliai toliau daryti pažangą diegiant tas technologijas. Tačiau Ispanijoje vis dar yra daug neišnagrinėtų paraiškų dėl naujų atsinaujinančiosios energijos jėgainių. Tinklo pajėgumo apribojimai riboja tolesnį atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimą į elektros tinklą. Ispanija yra viena iš šalių, kurioje išmanieji skaitikliai sudaro didžiausią dalį, tačiau reikėtų papildomų investicijų į tinklo infrastruktūrą ir kaupimo pajėgumus, kad būtų galima integruoti papildomą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją. Priemonės, kuriomis būtų galima paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą, galėtų apimti tolesnį leidimų išdavimo procedūrų supaprastinimą ir skaitmenizavimą, spartesnį tinklo pajėgumų paskirstymą projektams ir paramą valdžios institucijų darbui tvarkant leidimus, užtikrinant tinkamus įgūdžius ir personalą tose institucijose, taip pat gerinant visų valdymo lygmenų koordinavimą. Be to, Ispanijos tarpvalstybinių elektros energetikos sistemų sujungimo lygis 2022 m. (5,4 %) vis dar gerokai mažesnis už 2020 m. (10 %) ir 2030 m. (15 %) sistemų sujungimo tikslus; |
| --- | --- |

(31)

nepaisant to, kad Ispanija nėra dideliu mastu tiesiogiai priklausoma nuo Rusijos iškastinio kuro, 2022 m. išaugusios energijos kainos rodo, kad Ispanijai reikia sparčiau pereiti prie švarios energijos. Ispanija daro pažangą naudodama atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir yra viena iš valstybių narių, kurių įrengtoji vėjo ir saulės energijos galia yra didžiausia – apie 49,8 GW. Tam tikri leidimų išdavimo procedūrų patobulinimai, visų pirma susiję su pasigamintos energijos vartojimu, padėjo šaliai toliau daryti pažangą diegiant tas technologijas. Tačiau Ispanijoje vis dar yra daug neišnagrinėtų paraiškų dėl naujų atsinaujinančiosios energijos jėgainių. Tinklo pajėgumo apribojimai riboja tolesnį atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimą į elektros tinklą. Ispanija yra viena iš šalių, kurioje išmanieji skaitikliai sudaro didžiausią dalį, tačiau reikėtų papildomų investicijų į tinklo infrastruktūrą ir kaupimo pajėgumus, kad būtų galima integruoti papildomą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją. Priemonės, kuriomis būtų galima paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą, galėtų apimti tolesnį leidimų išdavimo procedūrų supaprastinimą ir skaitmenizavimą, spartesnį tinklo pajėgumų paskirstymą projektams ir paramą valdžios institucijų darbui tvarkant leidimus, užtikrinant tinkamus įgūdžius ir personalą tose institucijose, taip pat gerinant visų valdymo lygmenų koordinavimą. Be to, Ispanijos tarpvalstybinių elektros energetikos sistemų sujungimo lygis 2022 m. (5,4 %) vis dar gerokai mažesnis už 2020 m. (10 %) ir 2030 m. (15 %) sistemų sujungimo tikslus;

| (32) | Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Ispanijoje sumažėjo 10,8 % (17), palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius 5 metus, – daugiau nei 7 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (18). Ispanija skatinama toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (19). Tolesnės investicijos į efektyviai energiją vartojančius būstus padėtų sumažinti būsto įperkamumo problemas. Didelis perkamosios galios praradimas, tvarus nuomos kainų augimas ir didesni hipotekos mokėjimai padidino būsto įperkamumo problemas, visų pirma pažeidžiamiems namų ūkiams. Įperkamo ir socialinio būsto pasiūla tebėra ribota ir yra gerokai mažesnė už Sąjungos vidurkį. Dabartiniame Ispanijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane numatyta iki 2030 m. renovuoti 1,2 mln. gyvenamųjų pastatų, o ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas apima maždaug trečdalį jų. Papildomų efektyviai energiją vartojančių būstų statymas vietovėse, kuriose pastebimas jų stygius, o rinkos nepalankios, be kita ko, vykdant renovaciją ir elektrifikaciją, gali padėti apriboti energijos vartojimą ir spręsti žaliosios pertvarkos klausimus, taip pat remti pažeidžiamus namų ūkius. Tikslingas socialinis ir įperkamas nuomojamas būstas, teikiamas bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi, gali padėti sumažinti fiskalinį poveikį; |
| --- | --- |

(32)

Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Ispanijoje sumažėjo 10,8 % (17), palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius 5 metus, – daugiau nei 7 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (18). Ispanija skatinama toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (19). Tolesnės investicijos į efektyviai energiją vartojančius būstus padėtų sumažinti būsto įperkamumo problemas. Didelis perkamosios galios praradimas, tvarus nuomos kainų augimas ir didesni hipotekos mokėjimai padidino būsto įperkamumo problemas, visų pirma pažeidžiamiems namų ūkiams. Įperkamo ir socialinio būsto pasiūla tebėra ribota ir yra gerokai mažesnė už Sąjungos vidurkį. Dabartiniame Ispanijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane numatyta iki 2030 m. renovuoti 1,2 mln. gyvenamųjų pastatų, o ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas apima maždaug trečdalį jų. Papildomų efektyviai energiją vartojančių būstų statymas vietovėse, kuriose pastebimas jų stygius, o rinkos nepalankios, be kita ko, vykdant renovaciją ir elektrifikaciją, gali padėti apriboti energijos vartojimą ir spręsti žaliosios pertvarkos klausimus, taip pat remti pažeidžiamus namų ūkius. Tikslingas socialinis ir įperkamas nuomojamas būstas, teikiamas bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi, gali padėti sumažinti fiskalinį poveikį;

| (33) | transportas tebėra labai priklausomas nuo skystojo kuro. Šiame sektoriuje išmetama didelė dalis šiltnamio efektą sukeliančių dujų, jis taip pat prisideda prie oro taršos, kuri viršija Sąjungos vidurkį. Kaimo vietovėse susirūpinimą tebekelia nepakankama infrastruktūra ir galimybės naudotis viešuoju transportu. Elektromobilumo diegimas nepakankamai išvystytas tiek pasiūlos, tiek paklausos požiūriu. Iki 2030 m. užbaigus kurti pagrindinį greitųjų geležinkelių tinklą, įskaitant tarpvalstybinį, bus paspartintas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ir transportas taps mažiau priklausomas nuo iškastinio kuro. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytomis priemonėmis galima pertvarkyti miestų ir didmiesčių transportą ir stiprinti transeuropinį transporto tinklą, padedant skaitmenizuoti sektorių ir diegti jame naujas technologijas; |
| --- | --- |

(33)

transportas tebėra labai priklausomas nuo skystojo kuro. Šiame sektoriuje išmetama didelė dalis šiltnamio efektą sukeliančių dujų, jis taip pat prisideda prie oro taršos, kuri viršija Sąjungos vidurkį. Kaimo vietovėse susirūpinimą tebekelia nepakankama infrastruktūra ir galimybės naudotis viešuoju transportu. Elektromobilumo diegimas nepakankamai išvystytas tiek pasiūlos, tiek paklausos požiūriu. Iki 2030 m. užbaigus kurti pagrindinį greitųjų geležinkelių tinklą, įskaitant tarpvalstybinį, bus paspartintas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ir transportas taps mažiau priklausomas nuo iškastinio kuro. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytomis priemonėmis galima pertvarkyti miestų ir didmiesčių transportą ir stiprinti transeuropinį transporto tinklą, padedant skaitmenizuoti sektorių ir diegti jame naujas technologijas;

| (34) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. Ispanijoje trūko darbuotojų keliose profesijose, kuriose reikia specialių su žaliąja pertvarka susijusių įgūdžių ar žinių, pavyzdžiui, elektronikos inžinerijos technikų; |
| --- | --- |

(34)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. Ispanijoje trūko darbuotojų keliose profesijose, kuriose reikia specialių su žaliąja pertvarka susijusių įgūdžių ar žinių, pavyzdžiui, elektronikos inžinerijos technikų;

| (35) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (20) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(35)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (20) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (36) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Ispanijai skirtomis 1, 2 ir 3 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Ispanijai skirtomis 1, 2 ir 3 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo;

| (37) | atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su didele valdžios sektoriaus skola. 2 rekomendacija padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 36 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su didele valdžios sektoriaus skola. 2 rekomendacija padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 36 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas,

REKOMENDUOJA Ispanijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 2,6 % (21).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

2.

Palaikyti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimo stabilų tempą ir, neseniai pateikus jo papildymą, įskaitant skyrių „REPowerEU“ ir papildomą paskolos prašymą, skubiai pradėti susijusių priemonių įgyvendinimą. Toliau užtikrinti pakankamus administracinius gebėjimus, atsižvelgiant į planuojamą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano apimties padidėjimą. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro. Spartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą, be kita ko, toliau paprastinant ir skaitmenizuojant leidimų išdavimo procedūras, remiant leidimus išduodančių institucijų darbą, gerinant prieigą prie tinklo ir investuojant į energijos kaupimą, elektros energijos perdavimą ir paskirstymą bei tarpvalstybines elektros energetikos sistemos jungtis. Didinti socialinių ir įperkamų efektyviai energiją vartojančių būstų prieinamumą, be kita ko, vykdant renovaciją, spartinti pastatų elektrifikavimą ir elektromobilumo skverbimąsi. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10150/21 INIT; ST 10150/21 ADD 1; ST 10150/21 ADD 1 REV 1; ST 10150/21 ADD 1 REV 2; ST 10150/21 COR 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Ispanijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 38).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Dėl laipsniško prisitaikymo prie iki COVID-19 pandemijos buvusio lygio, kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,3 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

9

(10)  Tas skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Ispanijos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 70).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Ispanijos vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis nominaliąja verte bus 5,5 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

13

(14)  Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 1,6 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,2 procentinio punkto. Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

14

(15)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnyje taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

15

(16)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

16

(17)  10,8 % sumažėjimas apima gamtinių dujų suvartojimą Ispanijoje gaminant elektros energiją, kuri buvo eksportuojama į kaimyninę valstybę narę.

17

(18)  Ispanijai leista taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, todėl jos siektina reikšmė yra 7 %, o ne 15 %, kaip privalomo poreikio mažinimo atveju kilus Sąjungos masto pavojui, kaip nustatyta 2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamento (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1) 5 straipsnio 7 dalyje.

18

(19)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

19

(20)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

20

(21)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,7 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

21

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/86

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl 2023 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Prancūzijos stabilumo programos

(2023/C 312/10)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Prancūzija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė nuomonę dėl Prancūzijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Prancūzija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė nuomonę dėl Prancūzijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 28 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Prancūzija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Prancūzija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 28 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Prancūzija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Prancūzija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. gegužės 11 d. Prancūzija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Prancūzijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. gegužės 11 d. Prancūzija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Prancūzijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Prancūzijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Prancūzijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Prancūzija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Prancūzijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Prancūzijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Prancūzijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Prancūzija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Prancūzijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Prancūzijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Prancūzijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma ir toliau stebimas (nors ir mažėjantis) pažeidžiamumas, susijęs su didele valdžios sektoriaus skola, konkurencingumu ir silpnu našumo augimu, o tai turi tarpvalstybinių pasekmių. Valstybės skola mažėjo nuo tada, kai 2021 m. atsigavo BVP, nors per COVID-19 pandemiją buvo padidėjusi. 2022 m. įvairiomis fiskalinėmis priemonėmis smarkiai sušvelnintas energetikos krizės poveikis, tačiau kartu sulėtėjo skolos mažėjimas. Prognozuojama, kad šiemet ir kitais metais skola toliau mažės, tačiau vėliau vėl pradės augti, jei nebus imtasi politikos veiksmų, ir išliks didelė bei viršys prieš COVID-19 pandemiją buvusį lygį. Vidutinės trukmės fiskalinio tvarumo uždaviniai tebėra dideli. Pastaraisiais metais taikytos politikos priemonės, kuriomis siekiama stiprinti potencialų ekonomikos augimą, galėtų padėti pakoreguoti prognozuojamą valstybės skolos augimą vidutinės trukmės laikotarpiu. Kaštų konkurencingumui padidinti buvo priimta keletas reformų. Jau stebimas nedidelis teigiamas tų reformų poveikis konkurencingumui, o jų visapusis poveikis turėtų pasimatyti per kelis ateinančius metus. Be to, numatoma, kad darbo našumui bus naudingos veiksmingai įgyvendinamos planuojamos investicijos ir reformos. Pastaraisiais metais Prancūzijos ekonomika demonstravo atsparumą, o energijos kainų didėjimas kaštų konkurencingumui darė mažesnę įtaką nei kitose euro zonos šalyse. Toliau atsigaunant tarpvalstybiniam turizmui ir orlaivių pramonei, kuriuos labai paveikė COVID-19 pandemija, auga ir eksportas. Nors pasiekus COVID-19 pandemijos piką privačiojo sektoriaus skola išaugo, didesnis įmonių skolinimasis vyko kartu augant nuosavam kapitalui ir kaupiant likvidumo atsargas. Dėl aukštų palūkanų normų viešojo ir privačiojo sektorių finansinio įsiskolinimo mažinimas gali būti keblesnis. Politinis atsakas buvo tinkamas, tačiau uždavinių, susijusių su viešųjų finansų valdymu, išlieka. Siekiant toliau mažinti pažeidžiamumą svarbu veiksmingai įgyvendinti neseniai priimtas reformas, konkrečiai viešųjų finansų valdymo reformą ir naują metinio viešųjų išlaidų vertinimo mechanizmą. Abu šie veiksmai yra labai svarbūs, jei norima toliau pažaboti išlaidas ir tvariai mažinti valstybės skolą. Be to, vyriausybė priėmė valstybinės pensijų sistemos reformą, kuria numatoma padėti užtikrinti valstybės skolos tvarumą; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Prancūzijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Prancūzijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma ir toliau stebimas (nors ir mažėjantis) pažeidžiamumas, susijęs su didele valdžios sektoriaus skola, konkurencingumu ir silpnu našumo augimu, o tai turi tarpvalstybinių pasekmių. Valstybės skola mažėjo nuo tada, kai 2021 m. atsigavo BVP, nors per COVID-19 pandemiją buvo padidėjusi. 2022 m. įvairiomis fiskalinėmis priemonėmis smarkiai sušvelnintas energetikos krizės poveikis, tačiau kartu sulėtėjo skolos mažėjimas. Prognozuojama, kad šiemet ir kitais metais skola toliau mažės, tačiau vėliau vėl pradės augti, jei nebus imtasi politikos veiksmų, ir išliks didelė bei viršys prieš COVID-19 pandemiją buvusį lygį. Vidutinės trukmės fiskalinio tvarumo uždaviniai tebėra dideli. Pastaraisiais metais taikytos politikos priemonės, kuriomis siekiama stiprinti potencialų ekonomikos augimą, galėtų padėti pakoreguoti prognozuojamą valstybės skolos augimą vidutinės trukmės laikotarpiu. Kaštų konkurencingumui padidinti buvo priimta keletas reformų. Jau stebimas nedidelis teigiamas tų reformų poveikis konkurencingumui, o jų visapusis poveikis turėtų pasimatyti per kelis ateinančius metus. Be to, numatoma, kad darbo našumui bus naudingos veiksmingai įgyvendinamos planuojamos investicijos ir reformos. Pastaraisiais metais Prancūzijos ekonomika demonstravo atsparumą, o energijos kainų didėjimas kaštų konkurencingumui darė mažesnę įtaką nei kitose euro zonos šalyse. Toliau atsigaunant tarpvalstybiniam turizmui ir orlaivių pramonei, kuriuos labai paveikė COVID-19 pandemija, auga ir eksportas. Nors pasiekus COVID-19 pandemijos piką privačiojo sektoriaus skola išaugo, didesnis įmonių skolinimasis vyko kartu augant nuosavam kapitalui ir kaupiant likvidumo atsargas. Dėl aukštų palūkanų normų viešojo ir privačiojo sektorių finansinio įsiskolinimo mažinimas gali būti keblesnis. Politinis atsakas buvo tinkamas, tačiau uždavinių, susijusių su viešųjų finansų valdymu, išlieka. Siekiant toliau mažinti pažeidžiamumą svarbu veiksmingai įgyvendinti neseniai priimtas reformas, konkrečiai viešųjų finansų valdymo reformą ir naują metinio viešųjų išlaidų vertinimo mechanizmą. Abu šie veiksmai yra labai svarbūs, jei norima toliau pažaboti išlaidas ir tvariai mažinti valstybės skolą. Be to, vyriausybė priėmė valstybinės pensijų sistemos reformą, kuria numatoma padėti užtikrinti valstybės skolos tvarumą;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Prancūzijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 6,5 % BVP 2021 m. iki 4,7 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 112,9 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 111,6 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Pranešime aptarta Prancūzijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir nebuvo laikomasi skolos mažinimo kriterijaus. Pranešime padaryta išvada, kad deficito ir skolos kriterijai nėra įvykdyti. Be to, vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Vėliau Komisija konstatavo, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Prancūzija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Prancūzijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 6,5 % BVP 2021 m. iki 4,7 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 112,9 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 111,6 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Pranešime aptarta Prancūzijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir nebuvo laikomasi skolos mažinimo kriterijaus. Pranešime padaryta išvada, kad deficito ir skolos kriterijai nėra įvykdyti. Be to, vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Vėliau Komisija konstatavo, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Prancūzija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė šalies vidaus mokesčio, taikomo galutiniam elektros energijos suvartojimui (pranc. taxe intérieure sur le consommation finale d'électricité arba TICFE), sumažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė tiesiogines subsidijas dujų ir elektros energijos tiekėjams kompensuoti dėl reguliuojamoms dujų ir elektros energijos kainoms taikytos viršutinės ribos, subsidijas mažmeninių transporto kuro kainų augimui apriboti ir energijai imlioms įmonėms, ir pervedimus mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, konkrečiai specialusis solidarumo mokestis iškastinio kuro ir perdirbimo įmonėms ir viršutinės ribos nustatymo mechanizmas, skirtas mažesnių ribinių sąnaudų rinkos pajamoms iš elektros energijos gamybos, taip pat netiesioginės mokestinės pajamos iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamintojų ir mažesnės subsidijos šiems gamintojams, atsirandančios dėl teigiamo elektros energijos rinkos ir referencinių kainų skirtumo. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,9 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,5 % BVP, palyginti su 2,6 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė šalies vidaus mokesčio, taikomo galutiniam elektros energijos suvartojimui (pranc. taxe intérieure sur le consommation finale d'électricité arba TICFE), sumažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė tiesiogines subsidijas dujų ir elektros energijos tiekėjams kompensuoti dėl reguliuojamoms dujų ir elektros energijos kainoms taikytos viršutinės ribos, subsidijas mažmeninių transporto kuro kainų augimui apriboti ir energijai imlioms įmonėms, ir pervedimus mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, konkrečiai specialusis solidarumo mokestis iškastinio kuro ir perdirbimo įmonėms ir viršutinės ribos nustatymo mechanizmas, skirtas mažesnių ribinių sąnaudų rinkos pajamoms iš elektros energijos gamybos, taip pat netiesioginės mokestinės pajamos iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamintojų ir mažesnės subsidijos šiems gamintojams, atsirandančios dėl teigiamo elektros energijos rinkos ir referencinių kainų skirtumo. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,9 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,5 % BVP, palyginti su 2,6 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Prancūzijai (7) 2022 m. pasinaudoti Priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, Taryba rekomendavo Prancūzijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Prancūzijai (7) 2022 m. pasinaudoti Priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, Taryba rekomendavo Prancūzijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio, t. y. ‒ 2,0 % BVP. Kaip rekomendavo Taryba, Prancūzija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,6 % BVP (2021 m. – 0,7 % BVP). Išlaidų, finansuojamų Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, ribinį sumažėjimą 2022 m. lėmė ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimo sutelkimas į pirmuosius dvejus jo metus. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,1 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Prancūzija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Tuo pačiu metu nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,7 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį (0,8 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), papildomą poveikį. Kartu grynųjų pirminių einamųjų išlaidų augimą taip pat skatino pensijų, socialinių išmokų ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio indeksavimas (0,4 % BVP). Todėl Prancūzija nepakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą. Reikšmingas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų skatinamasis poveikis buvo tik iš dalies susijęs su priemonėmis, kuriomis siekiama reaguoti į ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, ir su iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidomis; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio, t. y. ‒ 2,0 % BVP. Kaip rekomendavo Taryba, Prancūzija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,6 % BVP (2021 m. – 0,7 % BVP). Išlaidų, finansuojamų Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, ribinį sumažėjimą 2022 m. lėmė ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimo sutelkimas į pirmuosius dvejus jo metus. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,1 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Prancūzija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Tuo pačiu metu nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,7 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį (0,8 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), papildomą poveikį. Kartu grynųjų pirminių einamųjų išlaidų augimą taip pat skatino pensijų, socialinių išmokų ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio indeksavimas (0,4 % BVP). Todėl Prancūzija nepakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą. Reikšmingas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų skatinamasis poveikis buvo tik iš dalies susijęs su priemonėmis, kuriomis siekiama reaguoti į ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, ir su iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidomis;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,0 %, o 2024 m. – 1,6 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 0,7 %, o 2024 m. – 1,4 %, ir tokią padėtį iš esmės lems mažesnis 2023 m. vidaus paklausos (dėl bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo ir atsargų) ir 2024 m. išorės paklausos indėlis į ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,0 %, o 2024 m. – 1,6 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 0,7 %, o 2024 m. – 1,4 %, ir tokią padėtį iš esmės lems mažesnis 2023 m. vidaus paklausos (dėl bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo ir atsargų) ir 2024 m. išorės paklausos indėlis į ekonomikos augimą;

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 4,9 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia atspindi ekonominės veiklos lėtėjimą ir numatomą planuotų pajamų trūkumą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 111,6 % 2022 m. pabaigoje iki 109,6 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4,7 % BVP. Šis dydis mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl Komisijos numatyto didesnio mokesčių elastingumo, lemiančio didesnes pajamas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus – 109,6 % 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 4,9 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia atspindi ekonominės veiklos lėtėjimą ir numatomą planuotų pajamų trūkumą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 111,6 % 2022 m. pabaigoje iki 109,6 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4,7 % BVP. Šis dydis mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl Komisijos numatyto didesnio mokesčių elastingumo, lemiančio didesnes pajamas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus – 109,6 % 2023 m. pabaigoje;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., visų pirma šalies vidaus mokesčio, taikomo galutiniam elektros energijos suvartojimui (TICFE), sumažinimas ir tiesioginės subsidijos, kuriomis dujų ir elektros energijos tiekėjams kompensuojama dėl reguliuojamoms dujų ir elektros energijos kainoms taikomos viršutinės ribos, taip pat naujos priemonės, kaip antai materialine padėtimi grindžiami transporto kuro čekiai (pranc. chèque carburant), skirti mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams ir pakeičiantys 2022 m. taikytą bendrą nuolaidą, ir subsidijos labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios negali naudotis reguliuojamais elektros energijos tarifais, energijos sąskaitų padidėjimui padengti iki 2023 m. pabaigos. Tų priemonių išlaidas toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, konkrečiai viršutinės ribos nustatymo mechanizmas, skirtas mažesnių ribinių sąnaudų rinkos pajamoms iš elektros energijos gamybos, taip pat netiesioginės mokestinės pajamos iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamintojų ir mažesnės subsidijos šiems gamintojams, atsirandančios dėl teigiamo elektros energijos rinkos ir referencinių kainų skirtumo. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,0 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. dauguma priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą, net jei namų ūkiams elektros ir dujų kainos viršutinė riba buvo padidinta. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,2 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,5 % BVP) panaikinimas; |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., visų pirma šalies vidaus mokesčio, taikomo galutiniam elektros energijos suvartojimui (TICFE), sumažinimas ir tiesioginės subsidijos, kuriomis dujų ir elektros energijos tiekėjams kompensuojama dėl reguliuojamoms dujų ir elektros energijos kainoms taikomos viršutinės ribos, taip pat naujos priemonės, kaip antai materialine padėtimi grindžiami transporto kuro čekiai (pranc. chèque carburant), skirti mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams ir pakeičiantys 2022 m. taikytą bendrą nuolaidą, ir subsidijos labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios negali naudotis reguliuojamais elektros energijos tarifais, energijos sąskaitų padidėjimui padengti iki 2023 m. pabaigos. Tų priemonių išlaidas toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, konkrečiai viršutinės ribos nustatymo mechanizmas, skirtas mažesnių ribinių sąnaudų rinkos pajamoms iš elektros energijos gamybos, taip pat netiesioginės mokestinės pajamos iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamintojų ir mažesnės subsidijos šiems gamintojams, atsirandančios dėl teigiamo elektros energijos rinkos ir referencinių kainų skirtumo. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,0 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. dauguma priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą, net jei namų ūkiams elektros ir dujų kainos viršutinė riba buvo padidinta. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,2 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,5 % BVP) panaikinimas;

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Prancūzijai 2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinės trukmės laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Be to, Prancūzija turėtų būti pasirengusi pritaikyti dabartines išlaidas prie kintančios situacijos. Prancūzijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Prancūzijai 2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinės trukmės laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Be to, Prancūzija turėtų būti pasirengusi pritaikyti dabartines išlaidas prie kintančios situacijos. Prancūzijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 0,5 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (‒ 2,0 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,6 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 0,4 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai buvo neutralus (13). Todėl Prancūzija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, ji taip pat planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Šalis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicijas pagal investicijų planą „Prancūzija 2030 m.“, kuriuo skatinama investuoti į moderniausius mokslinius tyrimus ir plėtrą bei skaitmeninę sritį, taip pat investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą šildymo sistemose ir renovuojant viešuosius ir privačiuosius pastatus, pramonės dekarbonizacijos rėmimo priemones, investicijas į darnųjį transportą, sveikatos priežiūrą ir švietimą; šie investiciniai projektai iš dalies finansuojami Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 0,5 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (‒ 2,0 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,6 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 0,4 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai buvo neutralus (13). Todėl Prancūzija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, ji taip pat planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Šalis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicijas pagal investicijų planą „Prancūzija 2030 m.“, kuriuo skatinama investuoti į moderniausius mokslinius tyrimus ir plėtrą bei skaitmeninę sritį, taip pat investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą šildymo sistemose ir renovuojant viešuosius ir privačiuosius pastatus, pramonės dekarbonizacijos rėmimo priemones, investicijas į darnųjį transportą, sveikatos priežiūrą ir švietimą; šie investiciniai projektai iš dalies finansuojami Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,4 % BVP. 2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi daugumos su energija susijusios paramos priemonių atšaukimą ir didesnį mokesčių elastingumą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje išliks iš esmės stabilus ir sieks 109,5 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,3 % BVP. Šis dydis yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, iš esmės dėl 2023 metams Komisijos prognozuojamo jau mažesnio deficito bazės efekto. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus – 109,5 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,4 % BVP. 2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi daugumos su energija susijusios paramos priemonių atšaukimą ir didesnį mokesčių elastingumą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje išliks iš esmės stabilus ir sieks 109,5 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,3 % BVP. Šis dydis yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, iš esmės dėl 2023 metams Komisijos prognozuojamo jau mažesnio deficito bazės efekto. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus – 109,5 % 2024 m. pabaigoje;

| (23) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,2 % BVP. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti. Neatrodo, kad energijos paramos priemonės, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., būtų skirtos pažeidžiamiems namų ūkiams ar įmonėms. Jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,2 % BVP. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti. Neatrodo, kad energijos paramos priemonės, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., būtų skirtos pažeidžiamiems namų ūkiams ar įmonėms. Jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą;

| (24) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % Sutartyje nustatytos BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,7 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (15) 2024 m. neturėtų viršyti 2,3 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,0 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas; |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % Sutartyje nustatytos BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,7 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (15) 2024 m. neturėtų viršyti 2,3 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,0 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 3,1 %, o tai yra daugiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei sutaupytos lėšos visiškai laipsniškai panaikinus energijos paramos priemones. Tokią padėtį lemia didesnės investicijos pagal programą „Prancūzija 2030 m.“ ir visiškas įmonių pridėtinei vertei taikomo gamybos mokesčio panaikinimas; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 3,1 %, o tai yra daugiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei sutaupytos lėšos visiškai laipsniškai panaikinus energijos paramos priemones. Tokią padėtį lemia didesnės investicijos pagal programą „Prancūzija 2030 m.“ ir visiškas įmonių pridėtinei vertei taikomo gamybos mokesčio panaikinimas;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų išlikti stabilios – 3.8 % BVP 2023 m.–2024 m. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tarp tų reformų ir investicijų – viešųjų finansų valdymo reforma ir naujas išlaidų peržiūros mechanizmas, pensijų ir bedarbio pašalpų sistemos reformos, taip pat investicijos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms skatinti (tai numatyta ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane). 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 3,7 % BVP 2025 m., 3,2 % 2026 m. ir 2,7 % iki 2027 m. Todėl planuojama, kad 2027 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 109,5 % 2024 m. pabaigoje iki 108,3 % iki 2027 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų išlikti stabilios – 3.8 % BVP 2023 m.–2024 m. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tarp tų reformų ir investicijų – viešųjų finansų valdymo reforma ir naujas išlaidų peržiūros mechanizmas, pensijų ir bedarbio pašalpų sistemos reformos, taip pat investicijos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms skatinti (tai numatyta ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane). 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 3,7 % BVP 2025 m., 3,2 % 2026 m. ir 2,7 % iki 2027 m. Todėl planuojama, kad 2027 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 109,5 % 2024 m. pabaigoje iki 108,3 % iki 2027 m. pabaigos;

| (27) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas įgyvendinamas. Prancūzija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 38 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpines ir siektinas reikšmes, o bendra išmoka siekė 7 400 000 EUR. Tarpinės reikšmės atspindi viešųjų finansų, būsto, judumo, užimtumo, įgūdžių lavinimo ir sveikatos priežiūros sričių reformų įgyvendinimo pažangą. Kelios siektinos reikšmės atspindi stambias investicijas į energinės pastatų renovacijos, pramonės dekarbonizacijos, netaršių transporto priemonių, mokslinių tyrimų, jaunimo užimtumo ir švietimo sritis. 2023 m. balandžio 20 d. Prancūzija pateikė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano, įskaitant „REPowerEU“ skyrių, pakeitimą. Prancūzijos prašymas leisti pakeisti savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą grindžiamas būtinybe atsižvelgti į didelę infliaciją, kilusią 2022 m., tiekimo grandinių sutrikimus ir pagal Priemonę numatyto didžiausio dotacijų asignavimo sumažinimą. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Prancūzijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(27)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas įgyvendinamas. Prancūzija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 38 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpines ir siektinas reikšmes, o bendra išmoka siekė 7 400 000 EUR. Tarpinės reikšmės atspindi viešųjų finansų, būsto, judumo, užimtumo, įgūdžių lavinimo ir sveikatos priežiūros sričių reformų įgyvendinimo pažangą. Kelios siektinos reikšmės atspindi stambias investicijas į energinės pastatų renovacijos, pramonės dekarbonizacijos, netaršių transporto priemonių, mokslinių tyrimų, jaunimo užimtumo ir švietimo sritis. 2023 m. balandžio 20 d. Prancūzija pateikė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano, įskaitant „REPowerEU“ skyrių, pakeitimą. Prancūzijos prašymas leisti pakeisti savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą grindžiamas būtinybe atsižvelgti į didelę infliaciją, kilusią 2022 m., tiekimo grandinių sutrikimus ir pagal Priemonę numatyto didžiausio dotacijų asignavimo sumažinimą. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Prancūzijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (28) | 2022 m. Komisija patvirtino daugumą Prancūzijos sanglaudos politikos programavimo dokumentų, išskyrus Sen Marteno programą, kuri buvo priimta 2023 m. kovo 20 d. Kad Prancūzijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(28)

2022 m. Komisija patvirtino daugumą Prancūzijos sanglaudos politikos programavimo dokumentų, išskyrus Sen Marteno programą, kuri buvo priimta 2023 m. kovo 20 d. Kad Prancūzijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (29) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Prancūzijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su įgūdžių trūkumu ir nelygybe švietimo sistemoje, energetikos politika ir žaliąja pertvarka. Išsprendus šias problemas būtų galima patobulinti darbuotojų įgūdžius, pakelti darbo jėgos našumą, padidinti Prancūzijos įmonių energijos vartojimo efektyvumą, kartu apskritai padidinant Prancūzijos ekonomikos konkurencingumą; |
| --- | --- |

(29)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Prancūzijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su įgūdžių trūkumu ir nelygybe švietimo sistemoje, energetikos politika ir žaliąja pertvarka. Išsprendus šias problemas būtų galima patobulinti darbuotojų įgūdžius, pakelti darbo jėgos našumą, padidinti Prancūzijos įmonių energijos vartojimo efektyvumą, kartu apskritai padidinant Prancūzijos ekonomikos konkurencingumą;

| (30) | Prancūzijoje tebėra didelis darbo jėgos trūkumas. Remiantis 2023 m. apklausa apie darbo jėgos poreikius (kurią atliko Pôle Emploi), 61 % darbdavių mano, kad ir 2023 m. kils sunkumų įdarbinti darbuotojus, visų pirma statybos ir pramonės sričių (dviejų sektorių, kuriems didelį poveikį daro žalioji ir skaitmeninė pertvarkos) kvalifikuotus darbuotojus. Pastaraisiais metais Prancūzija, iš dalies naudodamasi Priemone, padidino investicijas į darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą. Tačiau vertinimai rodo, kad žemos kvalifikacijos darbuotojų kvalifikacijos kėlimui ir toliau kyla įvairių kliūčių, dėl kurių tikslinės programos, kaip antai investicijų į įgūdžius planas, yra ne tokios efektyvios. Nors žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimas mokymuose auga, jis išlieka mažesnis nei kitų darbuotojų, ir iš mokymų, per kuriuos galima įgyti kvalifikaciją, jie gauna mažiau naudos. Darytina išvada, kad švietimo sistema ir toliau turėtų teikti pirmenybę tam, kad į darbo rinką būtų išleidžiama daugiau pakankamus bazinius įgūdžius ir kvalifikaciją įgijusių jaunuolių; |
| --- | --- |

(30)

Prancūzijoje tebėra didelis darbo jėgos trūkumas. Remiantis 2023 m. apklausa apie darbo jėgos poreikius (kurią atliko Pôle Emploi), 61 % darbdavių mano, kad ir 2023 m. kils sunkumų įdarbinti darbuotojus, visų pirma statybos ir pramonės sričių (dviejų sektorių, kuriems didelį poveikį daro žalioji ir skaitmeninė pertvarkos) kvalifikuotus darbuotojus. Pastaraisiais metais Prancūzija, iš dalies naudodamasi Priemone, padidino investicijas į darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą. Tačiau vertinimai rodo, kad žemos kvalifikacijos darbuotojų kvalifikacijos kėlimui ir toliau kyla įvairių kliūčių, dėl kurių tikslinės programos, kaip antai investicijų į įgūdžius planas, yra ne tokios efektyvios. Nors žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimas mokymuose auga, jis išlieka mažesnis nei kitų darbuotojų, ir iš mokymų, per kuriuos galima įgyti kvalifikaciją, jie gauna mažiau naudos. Darytina išvada, kad švietimo sistema ir toliau turėtų teikti pirmenybę tam, kad į darbo rinką būtų išleidžiama daugiau pakankamus bazinius įgūdžius ir kvalifikaciją įgijusių jaunuolių;

| (31) | nepaisant EBPO vidurkį viršijančio bendro viešųjų išlaidų lygio ir gerų rezultatų, Prancūzijos švietimo sistemai būdinga didelė prastai besimokančių asmenų dalis, o didžiausią įtaką mokinių rezultatams daro socialinė ir ekonominė padėtis. Ypač nerimą kelia nepakankami mokymosi pasiekimai ir nevienodi įgyti įgūdžiai matematikos srityje. Remiantis nacionalinėmis ir tarptautinėmis apklausomis, matematikos rezultatų vidurkis per pastaruosius 30 metų Prancūzijoje tolygiai prastėjo. Imtasi tam tikrų veiksmų bazinių įgūdžių įgijimui stiprinti, be kita ko, nuo 2019 m. sustiprintas matematikos ir prancūzų kalbos mokytojų tęstinis rengimas ir nuo 2023–2024 m. vidurinės mokyklos pirmos klasės programa papildyta vienos valandos pagalbiniu matematikos ir prancūzų kalbos moduliu. Planas perpus sumažinti palankių sąlygų neturinčių valstybinių ikimokyklinio ir pradinio ugdymo įstaigų pirmos ir antros klasių mokinių skaičių jau beveik įvykdytas ir jau yra vertinamas ilgalaikis jo poveikis atitinkamų 300 000 mokinių mokymosi rezultatams. Tačiau didelė dalis palankių sąlygų neturinčių mokinių, gyvenančių ne prioritetinėse vietovėse, negauna iš to naudos. Be to, nepaisant investicijų ir pažangos, mokiniams ir studentams su negalia vis dar sudėtinga dalyvauti įprasto ugdymo sistemoje; |
| --- | --- |

(31)

nepaisant EBPO vidurkį viršijančio bendro viešųjų išlaidų lygio ir gerų rezultatų, Prancūzijos švietimo sistemai būdinga didelė prastai besimokančių asmenų dalis, o didžiausią įtaką mokinių rezultatams daro socialinė ir ekonominė padėtis. Ypač nerimą kelia nepakankami mokymosi pasiekimai ir nevienodi įgyti įgūdžiai matematikos srityje. Remiantis nacionalinėmis ir tarptautinėmis apklausomis, matematikos rezultatų vidurkis per pastaruosius 30 metų Prancūzijoje tolygiai prastėjo. Imtasi tam tikrų veiksmų bazinių įgūdžių įgijimui stiprinti, be kita ko, nuo 2019 m. sustiprintas matematikos ir prancūzų kalbos mokytojų tęstinis rengimas ir nuo 2023–2024 m. vidurinės mokyklos pirmos klasės programa papildyta vienos valandos pagalbiniu matematikos ir prancūzų kalbos moduliu. Planas perpus sumažinti palankių sąlygų neturinčių valstybinių ikimokyklinio ir pradinio ugdymo įstaigų pirmos ir antros klasių mokinių skaičių jau beveik įvykdytas ir jau yra vertinamas ilgalaikis jo poveikis atitinkamų 300 000 mokinių mokymosi rezultatams. Tačiau didelė dalis palankių sąlygų neturinčių mokinių, gyvenančių ne prioritetinėse vietovėse, negauna iš to naudos. Be to, nepaisant investicijų ir pažangos, mokiniams ir studentams su negalia vis dar sudėtinga dalyvauti įprasto ugdymo sistemoje;

| (32) | 2022 m. Prancūzija toliau investavo į pameistrystės sistemą ir tolesnes galimybes mokytis darbo vietoje, pavyzdžiui, įgyvendino profesinio mokymosi reformą vidurinėse mokyklose. Nors šios priemonės galėtų duoti teigiamų rezultatų, jų poveikis dar nejuntamas, o į programų rengimą turėtų labiau įsitraukti specialistai ir mokytojai. Nepaisant mokymo sąlygų gerinimo priemonių, be kita ko, padidinto mokytojų darbo užmokesčio, nerimą ir toliau kelia mokytojo profesijos patrauklumas ir didelė dalis sutartininkų, kurie dažnai yra žemesnės kvalifikacijos ir mažiau patyrę nei nuolatiniai darbuotojai, be to, turi nepakankamai galimybių dalyvauti mokymuose. Apskritai, mokytojų ir besimokančiųjų santykis išlieka vienas didžiausių Sąjungoje; |
| --- | --- |

(32)

2022 m. Prancūzija toliau investavo į pameistrystės sistemą ir tolesnes galimybes mokytis darbo vietoje, pavyzdžiui, įgyvendino profesinio mokymosi reformą vidurinėse mokyklose. Nors šios priemonės galėtų duoti teigiamų rezultatų, jų poveikis dar nejuntamas, o į programų rengimą turėtų labiau įsitraukti specialistai ir mokytojai. Nepaisant mokymo sąlygų gerinimo priemonių, be kita ko, padidinto mokytojų darbo užmokesčio, nerimą ir toliau kelia mokytojo profesijos patrauklumas ir didelė dalis sutartininkų, kurie dažnai yra žemesnės kvalifikacijos ir mažiau patyrę nei nuolatiniai darbuotojai, be to, turi nepakankamai galimybių dalyvauti mokymuose. Apskritai, mokytojų ir besimokančiųjų santykis išlieka vienas didžiausių Sąjungoje;

| (33) | palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, Prancūzijos energijos rūšių derinyje iškastinio kuro yra mažiau, tačiau šalis išlieka priklausoma nuo importuojamo iškastinio kuro. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Prancūzijoje, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus sumažėjo 16 % – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (16). Prancūzija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (17). Dėl dabartinės geopolitinės padėties ir aukštų energijos kainų Prancūzija turi nedelsdama dėti dar daugiau pastangų, kad pasiektų nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytus atsinaujinančiosios energijos tikslus. 19,1 % bendro galutinio energijos suvartojimo tenka atsinaujinančiųjų išteklių energijai, taigi Prancūzija atsiliko nuo savo 23 % atsinaujinančiųjų išteklių energijos 2020 m. tikslo. Be to, šalis vėluoja įgyvendinti 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą ir atsilieka nuo atsinaujinančiųjų išteklių energijos, visų pirma skirtos elektros energijai gaminti ir šildymui, diegimo. Skubus atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kaip antai saulės ir vėjo energijos, diegimas padėtų Prancūzijai pagerinti energetinį saugumą ir įvairinti tiekimą, sumažinant iškastinio kuro naudojimą. Žemą atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimo rodiklį galima paaiškinti tuo, kad leidimų išdavimo administracinės procedūros yra lėtos ir sudėtingos. Leidimų išdavimo visoms technologijoms (sausumos ir jūrų vėjo ir saulės jėgainėms) vilkinimas siejamas su politinės paramos projektams trūkumu, netinkamu planavimu ir ilgai trunkančiomis bei sudėtingomis leidimų išdavimo procedūromis. Be to, kyla iššūkių, susijusių su visuomenės pritarimu, ir teisinių iššūkių, todėl investuotojai ir plėtotojai susiduria su netikrumu. Leidimų išdavimo procesas galėtų būti paspartintas paskiriant daugiau darbuotojų ir finansinių išteklių tiek regioninėms centrinėms administracijoms, tiek atitinkamoms institucijoms ir tinklo operatoriams. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įrengimui užtikrinti taip pat svarbu pagerinti teritorijų planavimo procedūras ir sparčiau vykdyti viešųjų pirkimų procedūras.
  2023 m. Prancūzija priėmė įstatymą dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos spartinimo, kuriame pripažįstamas poreikis smarkiai plėtoti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą šilumą ir dujas ir didinti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos dalį, kad būtų patenkinti augantys įvairios paskirties elektrifikavimo poreikiai. Minėtas įstatymas, jei būtų tinkamai įgyvendinamas, galėtų paskatinti spartesnį atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų diegimą. Tai galėtų padėti Prancūzijai pagal planą įgyvendinti 2030 m. tikslus; |
| --- | --- |

(33)

palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, Prancūzijos energijos rūšių derinyje iškastinio kuro yra mažiau, tačiau šalis išlieka priklausoma nuo importuojamo iškastinio kuro. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Prancūzijoje, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus sumažėjo 16 % – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (16). Prancūzija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (17). Dėl dabartinės geopolitinės padėties ir aukštų energijos kainų Prancūzija turi nedelsdama dėti dar daugiau pastangų, kad pasiektų nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytus atsinaujinančiosios energijos tikslus. 19,1 % bendro galutinio energijos suvartojimo tenka atsinaujinančiųjų išteklių energijai, taigi Prancūzija atsiliko nuo savo 23 % atsinaujinančiųjų išteklių energijos 2020 m. tikslo. Be to, šalis vėluoja įgyvendinti 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą ir atsilieka nuo atsinaujinančiųjų išteklių energijos, visų pirma skirtos elektros energijai gaminti ir šildymui, diegimo. Skubus atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kaip antai saulės ir vėjo energijos, diegimas padėtų Prancūzijai pagerinti energetinį saugumą ir įvairinti tiekimą, sumažinant iškastinio kuro naudojimą. Žemą atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimo rodiklį galima paaiškinti tuo, kad leidimų išdavimo administracinės procedūros yra lėtos ir sudėtingos. Leidimų išdavimo visoms technologijoms (sausumos ir jūrų vėjo ir saulės jėgainėms) vilkinimas siejamas su politinės paramos projektams trūkumu, netinkamu planavimu ir ilgai trunkančiomis bei sudėtingomis leidimų išdavimo procedūromis. Be to, kyla iššūkių, susijusių su visuomenės pritarimu, ir teisinių iššūkių, todėl investuotojai ir plėtotojai susiduria su netikrumu. Leidimų išdavimo procesas galėtų būti paspartintas paskiriant daugiau darbuotojų ir finansinių išteklių tiek regioninėms centrinėms administracijoms, tiek atitinkamoms institucijoms ir tinklo operatoriams. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įrengimui užtikrinti taip pat svarbu pagerinti teritorijų planavimo procedūras ir sparčiau vykdyti viešųjų pirkimų procedūras.

2023 m. Prancūzija priėmė įstatymą dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos spartinimo, kuriame pripažįstamas poreikis smarkiai plėtoti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą šilumą ir dujas ir didinti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos dalį, kad būtų patenkinti augantys įvairios paskirties elektrifikavimo poreikiai. Minėtas įstatymas, jei būtų tinkamai įgyvendinamas, galėtų paskatinti spartesnį atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų diegimą. Tai galėtų padėti Prancūzijai pagal planą įgyvendinti 2030 m. tikslus;

| (34) | kad tinklų sujungimo lygis pasiektų 2020 metams nustatytą 10 % tikslą, tolesnė parama tarpvalstybinėms elektros energijos jungtims (jau plėtojamoms arba planuojamoms) tebėra labai svarbi, kad būtų integruotos didelės atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalys. Paankstinus investicijas į vidaus ir tarpvalstybinę energetikos infrastruktūrą, bus galima sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, visų pirma nuo Rusijos dujų. Rekomenduojama, kad investicijos į naują infrastruktūrą ir tinklus, kai įmanoma, būtų pritaikytos ateičiai siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jų ilgalaikiam tvarumui, kad ateityje jas būtų galima pritaikyti tvariems degalams. Jungtys yra labai svarbios veiksmingam energijos vidaus rinkos veikimui, nes sutelkia išteklius bendram tiekimo saugumui užtikrinti; |
| --- | --- |

(34)

kad tinklų sujungimo lygis pasiektų 2020 metams nustatytą 10 % tikslą, tolesnė parama tarpvalstybinėms elektros energijos jungtims (jau plėtojamoms arba planuojamoms) tebėra labai svarbi, kad būtų integruotos didelės atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalys. Paankstinus investicijas į vidaus ir tarpvalstybinę energetikos infrastruktūrą, bus galima sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, visų pirma nuo Rusijos dujų. Rekomenduojama, kad investicijos į naują infrastruktūrą ir tinklus, kai įmanoma, būtų pritaikytos ateičiai siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jų ilgalaikiam tvarumui, kad ateityje jas būtų galima pritaikyti tvariems degalams. Jungtys yra labai svarbios veiksmingam energijos vidaus rinkos veikimui, nes sutelkia išteklius bendram tiekimo saugumui užtikrinti;

| (35) | Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyti didelės apimties pastatų renovacijos projektai, skirti tiek socialiniam, tiek individualiam būstui, taip pat viešiesiems pastatams ir smulkesnėms įmonėms. Kiek tai susiję su gyvenamųjų pastatų renovacija, dauguma projektų orientuojami į vienos pakopos darbus, todėl pastatai yra renovuojami ribotai. Per pirmą 2022 m. pusmetį tik 27 % darbų apėmė bent dvi renovacijos pakopas ir tik 5 % atvejų pastatai renovuoti visiškai. Visapusiška renovacija galėtų turėtų didelį poveikį statybų sektoriaus energijos suvartojimo mažinimui. Be to, dedant daugiau pastangų nukreipti viešąsias ir privačiąsias investicijas į pagalbą mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams renovuoti pastatus ir į pastatų ūkio, kurio energinis naudingumas žemiausias, renovaciją, būtų galima pasiekti, kad iki 2030 m. neliktų 5,2 mln. neefektyviausiai energiją vartojančių būstų (kurių energijos vartojimo efektyvumo klasė yra F ir G). 2021 m. Klimato ir atsparumo įstatymu nustatyta keletas priemonių, kuriomis skatinama plačiai renovuoti pastatus, pavyzdžiui, draudimas nuo 2025 m. nuomoti būstą, kurio energijos vartojimo efektyvumo klasė yra G, nuo 2028 m. – F ir nuo 2034 m. – E. Siekiant skatinti reikšmingesnį energijos vartojimo efektyvumo padidėjimą, būtų galima patobulinti politikos sistemą, kad būtų skatinama esminė renovacija ir padedama Prancūzijai toliau didinti savo pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumą, didžiausią dėmesį skiriant mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams; |
| --- | --- |

(35)

Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyti didelės apimties pastatų renovacijos projektai, skirti tiek socialiniam, tiek individualiam būstui, taip pat viešiesiems pastatams ir smulkesnėms įmonėms. Kiek tai susiję su gyvenamųjų pastatų renovacija, dauguma projektų orientuojami į vienos pakopos darbus, todėl pastatai yra renovuojami ribotai. Per pirmą 2022 m. pusmetį tik 27 % darbų apėmė bent dvi renovacijos pakopas ir tik 5 % atvejų pastatai renovuoti visiškai. Visapusiška renovacija galėtų turėtų didelį poveikį statybų sektoriaus energijos suvartojimo mažinimui. Be to, dedant daugiau pastangų nukreipti viešąsias ir privačiąsias investicijas į pagalbą mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams renovuoti pastatus ir į pastatų ūkio, kurio energinis naudingumas žemiausias, renovaciją, būtų galima pasiekti, kad iki 2030 m. neliktų 5,2 mln. neefektyviausiai energiją vartojančių būstų (kurių energijos vartojimo efektyvumo klasė yra F ir G). 2021 m. Klimato ir atsparumo įstatymu nustatyta keletas priemonių, kuriomis skatinama plačiai renovuoti pastatus, pavyzdžiui, draudimas nuo 2025 m. nuomoti būstą, kurio energijos vartojimo efektyvumo klasė yra G, nuo 2028 m. – F ir nuo 2034 m. – E. Siekiant skatinti reikšmingesnį energijos vartojimo efektyvumo padidėjimą, būtų galima patobulinti politikos sistemą, kad būtų skatinama esminė renovacija ir padedama Prancūzijai toliau didinti savo pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumą, didžiausią dėmesį skiriant mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams;

| (36) | Prancūzijai tenka beveik 11 % visų Sąjungos rizikos kapitalo investicijų į klimato technologijų startuolius ir veiklą plečiančias įmones. Vis dėlto, nepaisant didelio visuomenės pritarimo, tik 29 % mažų Prancūzijos įmonių investavo daugiau nei 1 % savo apyvartos, kad naudotų išteklius efektyviai (Sąjungos vidurkis – 40 %). Švarių technologijų gamybos skatinimo projektai susiduria su didele administracine našta, ilgai trunkančiomis procedūromis ir bylinėjimosi rizika. Pramoninio projekto statybos leidimas bei aplinkos apsaugos leidimas išduodami ir viešo tyrimo procesas užbaigiamas vidutiniškai per 17 mėnesių. Procedūra kartais sustoja, nes projekto vykdytojas turi laukti atsakymų iš įvairių įstaigų (administracinio teismo, aplinkos apsaugos tarnybos nuomonės, viešojo tyrėjo ataskaitos). Be to, dėl stambių pramonės projektų privaloma rengti viešas konsultacijas. Šis procesas gali trukti mažiausiai šešis mėnesius, prailgindamas laikotarpį, reikalingą statybos leidimui ir aplinkos apsaugos leidimui gauti ir viešam tyrimui atlikti. Be to, dėl investicinių projektų gali būti iškeltos bylos, o bylinėjimasis gali trukti kelerius metus, dėl ko projektų gali būti atsisakoma. Nors siekiant išsaugoti viešųjų ir privačiųjų interesų viršenybę leidimų išdavimo procedūros yra būtinos, švarių technologijų gamybos skatinimo projektams jos turėtų būti supaprastintos ir sutrumpintos. Laiko sutaupyti taip pat galėtų padėti lygiagrečiai vykdomos administracinės procedūros ir naudojimui paruoštų pramoninių veiklos vietų siūlymas; |
| --- | --- |

(36)

Prancūzijai tenka beveik 11 % visų Sąjungos rizikos kapitalo investicijų į klimato technologijų startuolius ir veiklą plečiančias įmones. Vis dėlto, nepaisant didelio visuomenės pritarimo, tik 29 % mažų Prancūzijos įmonių investavo daugiau nei 1 % savo apyvartos, kad naudotų išteklius efektyviai (Sąjungos vidurkis – 40 %). Švarių technologijų gamybos skatinimo projektai susiduria su didele administracine našta, ilgai trunkančiomis procedūromis ir bylinėjimosi rizika. Pramoninio projekto statybos leidimas bei aplinkos apsaugos leidimas išduodami ir viešo tyrimo procesas užbaigiamas vidutiniškai per 17 mėnesių. Procedūra kartais sustoja, nes projekto vykdytojas turi laukti atsakymų iš įvairių įstaigų (administracinio teismo, aplinkos apsaugos tarnybos nuomonės, viešojo tyrėjo ataskaitos). Be to, dėl stambių pramonės projektų privaloma rengti viešas konsultacijas. Šis procesas gali trukti mažiausiai šešis mėnesius, prailgindamas laikotarpį, reikalingą statybos leidimui ir aplinkos apsaugos leidimui gauti ir viešam tyrimui atlikti. Be to, dėl investicinių projektų gali būti iškeltos bylos, o bylinėjimasis gali trukti kelerius metus, dėl ko projektų gali būti atsisakoma. Nors siekiant išsaugoti viešųjų ir privačiųjų interesų viršenybę leidimų išdavimo procedūros yra būtinos, švarių technologijų gamybos skatinimo projektams jos turėtų būti supaprastintos ir sutrumpintos. Laiko sutaupyti taip pat galėtų padėti lygiagrečiai vykdomos administracinės procedūros ir naudojimui paruoštų pramoninių veiklos vietų siūlymas;

| (37) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Prancūzijoje trūko kelių profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, civilinės inžinerijos technikų, elektros gamybos įrenginių operatorių ir inžinerijos specialistų; |
| --- | --- |

(37)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Prancūzijoje trūko kelių profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, civilinės inžinerijos technikų, elektros gamybos įrenginių operatorių ir inžinerijos specialistų;

| (38) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(38)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (39) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Prancūzijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios ir ketvirtos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(39)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Prancūzijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios ir ketvirtos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo;

| (40) | atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su didele valdžios sektoriaus skola, silpnu konkurencingumu ir menku našumo augimu. 2 ir 3 rekomendacijos padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją, 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 39 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

(40)

atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su didele valdžios sektoriaus skola, silpnu konkurencingumu ir menku našumo augimu. 2 ir 3 rekomendacijos padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją, 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 39 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas,

REKOMENDUOJA Prancūzijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 2,3 % (19).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

Toliau gerinti pagrindines sąlygas investicijoms ir inovacijoms palengvinti.

2.

Toliau tolygiai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir, neseniai pateikus jo papildymą, įskaitant skyrių „REPowerEU“, skubiai pradėti susijusių priemonių įgyvendinimą. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Spręsti įgūdžių trūkumo problemą, visų pirma suteikiant papildomų mokymosi darbo vietoje galimybių ir didinant pagrindinių įgūdžių turinčių žmonių dalį. Pritaikyti išteklius ir metodus prie palankių sąlygų neturinčių besimokančiųjų ir mokyklų poreikių, siekiant didinti švietimo ir mokymo sistemos teisingumą ir įtraukumą. Gerinti mokytojų darbo sąlygas ir pirminį bei tęstinį mokytojų rengimą.

4.

Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro. Paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių, visų pirma vėjo, saulės ir geoterminių šaltinių bei biodujų, diegimą, be kita ko, skatinant nedidelio masto atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir kolektyvinį pasigamintos energijos vartojimą, taip pat skatinti naudoti susijusias kaupimo technologijas didinant viešąsias investicijas, sudarant palankesnes sąlygas privačiosioms investicijoms ir sprendžiant ilgai trunkančio leidimų išdavimo problemą. Toliau modernizuoti elektros energijos perdavimo bei skirstomuosius tinklus ir didinti tarpvalstybinių elektros energetikos sistemų jungčių skaičių. Toliau tobulinti politikos sistemą, kad būtų skatinama esminė energinė pastatų renovacija ir šildymo sistemų dekarbonizacija, ypatingą dėmesį skiriant mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams ir pastatų ūkiui, kurio energinis naudingumas mažiausias. Sukurti palankią reglamentavimo aplinką, skatinančią investicijas į švarių technologijų gamybą, be kita ko, supaprastinant ir sutrumpinant leidimų išdavimo procesą. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10162/21 INIT; dok. ST 10162/21 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Prancūzijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 43).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikiama fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,3 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį, kurį iš esmės lems kapitalo pervedimų, atliktų įgyvendinant Prancūzijos ekonomikos gaivinimo planą „France Relance“, kuris nėra finansuojamas Priemonės dotacijomis, poveikis.

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Prancūzijos 2022 m. nacionalinės reformų programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 79).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Prancūzijos vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis nominaliąja verte bus 6,3 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,3 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį, kurį iš esmės lems kapitalo pervedimų, atliktų įgyvendinant Prancūzijos ekonomikos gaivinimo planą „France Relance“, kuris nėra finansuojamas dotacijomis pagal Priemonę, ir investicijų planą „Prancūzija 2030 m.“, poveikis;

13

(14)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnyje taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

14

(15)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

15

(16)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

16

(17)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

17

(18)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

18

(19)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,7 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

19

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/97 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/97

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Kroatijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Kroatijos stabilumo programos

(2023/C 312/11)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Kroatija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė ir nuomonę dėl Kroatijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Kroatija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė ir nuomonę dėl Kroatijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. gegužės 14 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Kroatija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 28 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Kroatijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Kroatija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. gegužės 14 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Kroatija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 28 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Kroatijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Kroatija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 28 d. Kroatija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Kroatijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 28 d. Kroatija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Kroatijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Kroatijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Kroatijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Kroatijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Kroatijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Kroatijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Kroatijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Kroatijos valdžios sektoriaus balansas pagerėjo nuo 2,5 % BVP deficito 2021 m. iki 0,4 % pertekliaus 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 78,4 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 68,4 % 2022 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(12)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Kroatijos valdžios sektoriaus balansas pagerėjo nuo 2,5 % BVP deficito 2021 m. iki 0,4 % pertekliaus 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 78,4 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 68,4 % 2022 m. pabaigoje;

| (13) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir akcizo mokesčio sumažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė viršutines energijos kainų ribas, išmokas pažeidžiamiems vartotojams, paramos įmonėms sistemas ir socialinę paramą pensininkams ir pažeidžiamiems namų ūkiams. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynosios biudžeto išlaidos sudarė 1,6 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,1 % BVP, palyginti su 1,3 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(13)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir akcizo mokesčio sumažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė viršutines energijos kainų ribas, išmokas pažeidžiamiems vartotojams, paramos įmonėms sistemas ir socialinę paramą pensininkams ir pažeidžiamiems namų ūkiams. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynosios biudžeto išlaidos sudarė 1,6 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,1 % BVP, palyginti su 1,3 % 2021 m.;

| (14) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Kroatijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Be to, Taryba rekomendavo Kroatijai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(14)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Kroatijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Be to, Taryba rekomendavo Kroatijai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (15) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) (+ 0,2 % BVP) buvo iš esmės neutrali – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją (9). Kaip rekomendavo Taryba, Kroatija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 2,6 % BVP (2021 m. – 2,7 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,6 procentinio punkto (10) stabdomąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (11). Todėl Kroatija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitinka Tarybos rekomendacijos. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo iš esmės neutralus poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,1 procentinio punkto. Todėl Kroatija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) (+ 0,2 % BVP) buvo iš esmės neutrali – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją (9). Kaip rekomendavo Taryba, Kroatija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 2,6 % BVP (2021 m. – 2,7 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,6 procentinio punkto (10) stabdomąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (11). Todėl Kroatija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitinka Tarybos rekomendacijos. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo iš esmės neutralus poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,1 procentinio punkto. Todėl Kroatija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m., o vėlesniu laikotarpiu ją atitinka. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 2,2 %, o 2024 m. – 2,6 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 1,6 %, o 2024 m. – 2,3 %, daugiausia dėl atsargesnių namų ūkių ir viešojo sektoriaus vartojimo įverčių, taip pat bendrų investicijų įverčių; |
| --- | --- |

(16)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m., o vėlesniu laikotarpiu ją atitinka. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 2,2 %, o 2024 m. – 2,6 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 1,6 %, o 2024 m. – 2,3 %, daugiausia dėl atsargesnių namų ūkių ir viešojo sektoriaus vartojimo įverčių, taip pat bendrų investicijų įverčių;

| (17) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansas pablogės ir deficito santykis sieks 0,7 % BVP. 2023 m. pablogėjimas daugiausia susijęs su pavėluotu infliacijos poveikiu viešosioms išlaidoms, visų pirma dėl viešojo sektoriaus darbo užmokesčio, pensijų ir socialinių išmokų indeksavimo mechanizmų. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 68,4 % 2022 m. pabaigoje iki 62,6 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 0,5 % BVP. Tai iš esmės atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus – 63,0 % 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(17)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansas pablogės ir deficito santykis sieks 0,7 % BVP. 2023 m. pablogėjimas daugiausia susijęs su pavėluotu infliacijos poveikiu viešosioms išlaidoms, visų pirma dėl viešojo sektoriaus darbo užmokesčio, pensijų ir socialinių išmokų indeksavimo mechanizmų. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 68,4 % 2022 m. pabaigoje iki 62,6 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 0,5 % BVP. Tai iš esmės atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus – 63,0 % 2023 m. pabaigoje;

| (18) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., be kita ko, pajamų srityje – PVM ir akcizų mažinimas, taip pat išlaidų srityje – energijos kainų viršutinės ribos, išmokos pažeidžiamiems vartotojams, paramos įmonėms sistemos ir socialinė parama pensininkams ir pažeidžiamiems namų ūkiams. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,5 % BVP (12). Neatrodo, kad 2023 m. dauguma priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir dauguma jų nevisiškai atsižvelgiama į kainų signalą mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (13), suma 2023 m. sudarys 0,2 % BVP (palyginti su 0,3 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., išliks stabilios; |
| --- | --- |

(18)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., be kita ko, pajamų srityje – PVM ir akcizų mažinimas, taip pat išlaidų srityje – energijos kainų viršutinės ribos, išmokos pažeidžiamiems vartotojams, paramos įmonėms sistemos ir socialinė parama pensininkams ir pažeidžiamiems namų ūkiams. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,5 % BVP (12). Neatrodo, kad 2023 m. dauguma priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir dauguma jų nevisiškai atsižvelgiama į kainų signalą mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (13), suma 2023 m. sudarys 0,2 % BVP (palyginti su 0,3 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., išliks stabilios;

| (19) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Kroatijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (14), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tuo pačiu Kroatija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Kroatijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(19)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Kroatijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (14), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tuo pačiu Kroatija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Kroatijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (20) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 1,0 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo iš esmės neutrali (+ 0,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,4 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir parama iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą taip pat skatina netikslinių energetikos priemonių išlaikymas, nuolatinis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio bei socialinių išmokų didinimas ir mažesni PVM tarifai ne energetikos produktams. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 3,1 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,7 procentinio punkto (15). Todėl Kroatija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pvz., pastatų energinę renovaciją, viešojo administravimo skaitmenizaciją, investicijas į skaitmeninę diagnostiką ir įrangą ligoninėse, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos verslo sektoriuje rėmimą, kurios finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 1,0 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo iš esmės neutrali (+ 0,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,4 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir parama iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą taip pat skatina netikslinių energetikos priemonių išlaikymas, nuolatinis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio bei socialinių išmokų didinimas ir mažesni PVM tarifai ne energetikos produktams. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 3,1 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,7 procentinio punkto (15). Todėl Kroatija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pvz., pastatų energinę renovaciją, viešojo administravimo skaitmenizaciją, investicijas į skaitmeninę diagnostiką ir įrangą ligoninėse, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos verslo sektoriuje rėmimą, kurios finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 1,5 % BVP. 2024 m. padidėjimas daugiausia susijęs su didesnėmis kapitalo išlaidomis ir vis dar palyginti dideliu darbo užmokesčio, pensijų ir socialinės paramos išlaidų indeksavimu. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 59,8 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,3 % BVP. Tai iš esmės atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas didesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP – 61,8 % 2024 m. pabaigoje, o skirtumą, palyginti su 2023 m. stabilumo programos projekcijomis, iš esmės galima paaiškinti vardiklio efektu (nominaliojo BVP skirtumas 2024 m.) ir, kiek mažesniu mastu, skirtingomis prielaidomis dėl atsargų ir srautų koregavimo; |
| --- | --- |

(21)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 1,5 % BVP. 2024 m. padidėjimas daugiausia susijęs su didesnėmis kapitalo išlaidomis ir vis dar palyginti dideliu darbo užmokesčio, pensijų ir socialinės paramos išlaidų indeksavimu. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 59,8 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,3 % BVP. Tai iš esmės atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas didesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP – 61,8 % 2024 m. pabaigoje, o skirtumą, palyginti su 2023 m. stabilumo programos projekcijomis, iš esmės galima paaiškinti vardiklio efektu (nominaliojo BVP skirtumas 2024 m.) ir, kiek mažesniu mastu, skirtingomis prielaidomis dėl atsargų ir srautų koregavimo;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,2 % BVP. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,2 % BVP. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (23) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (16). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (17) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 5,1 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,5 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(23)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (16). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (17) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 5,1 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,5 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą;

| (24) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 6,8 %, o tai yra daugiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei lėšos, sutaupytos dėl laipsniško visiško energijos paramos priemonių panaikinimo padidėjus kapitalo, darbo užmokesčio ir socialinių išlaidų dinamikai; |
| --- | --- |

(24)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 6,8 %, o tai yra daugiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei lėšos, sutaupytos dėl laipsniško visiško energijos paramos priemonių panaikinimo padidėjus kapitalo, darbo užmokesčio ir socialinių išlaidų dinamikai;

| (25) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų išlikti stabilios – 4.6 % BVP 2023 m.–2024 m. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tai apima reformas (sveikatos priežiūros ir gerovės sektoriuje, valstybinių įmonių valdymo ir fiskalinės atsakomybės akto gerinimo srityse) ir investicijas (į transporto ir vandens infrastruktūrą, daugiabučių pastatų ir namų energinę renovaciją, žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į švietimo infrastruktūrą), kurios daugiausia taip pat įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą; |
| --- | --- |

(25)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų išlikti stabilios – 4.6 % BVP 2023 m.–2024 m. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tai apima reformas (sveikatos priežiūros ir gerovės sektoriuje, valstybinių įmonių valdymo ir fiskalinės atsakomybės akto gerinimo srityse) ir investicijas (į transporto ir vandens infrastruktūrą, daugiabučių pastatų ir namų energinę renovaciją, žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į švietimo infrastruktūrą), kurios daugiausia taip pat įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

| (26) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 0,8 % BVP 2025 m. ir iki 0,6 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 59,8 % 2024 m. pabaigoje iki 55,6 % iki 2026 m. pabaigos. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės ir per programos laikotarpį liks mažesnis negu 60 %; |
| --- | --- |

(26)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 0,8 % BVP 2025 m. ir iki 0,6 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 59,8 % 2024 m. pabaigoje iki 55,6 % iki 2026 m. pabaigos. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės ir per programos laikotarpį liks mažesnis negu 60 %;

| (27) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Kroatijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Kroatija pateikė du mokėjimo prašymus, atitinkančius 59 plano tarpines ir siektinas reikšmes, o bendra išmoka siekė 1,4 mlrd. EUR. Tikimasi, kad Kroatija pateiks savo plano pakeitimą, kuris turėtų apimti „REPowerEU“ skyrių, taip pat papildomas priemones kitose srityse, ir bus finansuojamas pagal paskolos komponentą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį 2023 m. kovo 30 d. Kroatija pareiškė ketinanti prašyti 3 612 000 000 EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Kroatijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(27)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Kroatijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Kroatija pateikė du mokėjimo prašymus, atitinkančius 59 plano tarpines ir siektinas reikšmes, o bendra išmoka siekė 1,4 mlrd. EUR. Tikimasi, kad Kroatija pateiks savo plano pakeitimą, kuris turėtų apimti „REPowerEU“ skyrių, taip pat papildomas priemones kitose srityse, ir bus finansuojamas pagal paskolos komponentą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį 2023 m. kovo 30 d. Kroatija pareiškė ketinanti prašyti 3 612 000 000 EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Kroatijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (28) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Kroatijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Kroatijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(28)

2022 m. Komisija patvirtino visus Kroatijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Kroatijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (29) | Kroatija kasmet importuoja apie 53 % visos suvartojamos energijos, tačiau turi didelį atsinaujinančiosios energijos, visų pirma saulės, vėjo ir geoterminių išteklių, potencialą. Pusę šalies elektros energijos pagamina hidroelektrinės; vėjo energijos dalis padidėjo ir pasiekė 14 %, tačiau saulės energijos dalis vis dar sudaro tik 1 %. Pagrindiniai veiksniai, kurie galėtų paspartinti saulės ir vėjo energijos įrenginių naudojimą, yra leidimų išdavimo procedūrų supaprastinimas ir atitinkamos teisės aktų sistemos užbaigimas, kad gamintojams ir gaminantiems vartotojams būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas. Kiti veiksniai yra svarbus perdavimo tinklo modernizavimas ir jo išplėtimas į pietinę šalies dalį, kurioje pagaminama daugiausia atsinaujinančiųjų išteklių energijos, taip pat mažiems saulės energijos įrenginiams skirtų išmaniųjų apskaitos sistemų diegimas. Energijos suvartojimas gyvenamųjų namų sektoriuje Kroatijoje yra gana didelis (35 % visos suvartojamos energijos) ir 71 % šildymui naudojamų išteklių sudaro dujos. Saulės fotovoltinių įrenginių įrengimo daugiabučiuose pastatuose procedūrų peržiūra ir supaprastinimas, taip pat spartesnis šildymui ir vėsinimui skirtų šilumos siurblių įrengimas yra svarbios pastatų sektoriaus energetinės renovacijos priemonės. Transporto sektoriuje sunaudojama atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis yra maža (7 %, palyginti su 14 % 2030 m. tikslu), kaip ir keleivinio geležinkelių transporto sektoriaus dalis (2,5 %, palyginti su 8 % Sąjungoje). Geležinkelių infrastruktūros ir riedmenų modernizavimas ir didesnio netaršių transporto priemonių naudojimo užtikrinimas gali labai prisidėti prie transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Kroatijoje sumažėjo 22 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius 5 metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (18). Kroatija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (19); |
| --- | --- |

(29)

Kroatija kasmet importuoja apie 53 % visos suvartojamos energijos, tačiau turi didelį atsinaujinančiosios energijos, visų pirma saulės, vėjo ir geoterminių išteklių, potencialą. Pusę šalies elektros energijos pagamina hidroelektrinės; vėjo energijos dalis padidėjo ir pasiekė 14 %, tačiau saulės energijos dalis vis dar sudaro tik 1 %. Pagrindiniai veiksniai, kurie galėtų paspartinti saulės ir vėjo energijos įrenginių naudojimą, yra leidimų išdavimo procedūrų supaprastinimas ir atitinkamos teisės aktų sistemos užbaigimas, kad gamintojams ir gaminantiems vartotojams būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas. Kiti veiksniai yra svarbus perdavimo tinklo modernizavimas ir jo išplėtimas į pietinę šalies dalį, kurioje pagaminama daugiausia atsinaujinančiųjų išteklių energijos, taip pat mažiems saulės energijos įrenginiams skirtų išmaniųjų apskaitos sistemų diegimas. Energijos suvartojimas gyvenamųjų namų sektoriuje Kroatijoje yra gana didelis (35 % visos suvartojamos energijos) ir 71 % šildymui naudojamų išteklių sudaro dujos. Saulės fotovoltinių įrenginių įrengimo daugiabučiuose pastatuose procedūrų peržiūra ir supaprastinimas, taip pat spartesnis šildymui ir vėsinimui skirtų šilumos siurblių įrengimas yra svarbios pastatų sektoriaus energetinės renovacijos priemonės. Transporto sektoriuje sunaudojama atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis yra maža (7 %, palyginti su 14 % 2030 m. tikslu), kaip ir keleivinio geležinkelių transporto sektoriaus dalis (2,5 %, palyginti su 8 % Sąjungoje). Geležinkelių infrastruktūros ir riedmenų modernizavimas ir didesnio netaršių transporto priemonių naudojimo užtikrinimas gali labai prisidėti prie transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Kroatijoje sumažėjo 22 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius 5 metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (18). Kroatija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (19);

| (30) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, tos priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Kroatijoje trūko 31 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, statybos ir gamybos sektoriuose (abiejuose nesiekiama Sąjungos vidurkio); |
| --- | --- |

(30)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, tos priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Kroatijoje trūko 31 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, statybos ir gamybos sektoriuose (abiejuose nesiekiama Sąjungos vidurkio);

| (31) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (20) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(31)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (20) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (32) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Kroatijai skirtomis 1, 2 ir 3 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(32)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Kroatijai skirtomis 1, 2 ir 3 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

REKOMENDUOJA Kroatijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 5,1 % (21).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinio laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinio laikotarpio fiskalinė būklė.

2.

Toliau tolygiai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir sparčiai užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių, visų pirma vėjo, saulės ir geoterminių energijos šaltinių, diegimą, užbaigiant teisinės sistemos kūrimą, supaprastinant leidimų išdavimo administracines procedūras, supaprastinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių (pvz., saulės fotovoltinių įrenginių) įrengimo daugiabučiuose pastatuose procedūras ir užtikrinant didesnį teisinį tikrumą. Remti nedidelio masto atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos pajėgumus. Toliau modernizuoti elektros energijos perdavimo ir paskirstymo tinklus, visų pirma gerinant perdavimo jungtis tarp šiaurinės ir pietinės šalies dalių ir spartinant išmaniųjų skaitiklių diegimą. Paspartinti energijos vartojimo efektyvumo priemonių įgyvendinimą, įskaitant šilumos siurblių įrengimą. Mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro skatinant tvarius sprendimus, visų pirma geležinkelių ir kelių transporto elektrifikavimą. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

2

(3)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10687/2021 INIT, ST 10687/2021 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Kroatijos konvergencijos programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 48).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikiama fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  2022 m. Kroatijos realusis BVP taip pat sparčiai augo.

9

(10)  Sumažėjus vietos valdžios institucijų investicijų išlaidoms nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo stabdomąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai.

10

(11)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,5 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį. Tai iš dalies susiję su vienkartinėmis tarptautinio arbitražo bylos išlaidomis.

11

(12)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

12

(13)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Kroatijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Kroatijos konvergencijos programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 88).

13

(14)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Kroatijos vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 10,3 %.

14

(15)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,5 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį. Tai iš dalies lemia 2022 m. padidėjusių išlaidų bazės efektas dėl vienos vienkartinės priemonės, o 2023 m. numatoma sumažinti pervedimus komunalinių paslaugų įmonėms.

15

(16)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

16

(17)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

17

(18)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

18

(19)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

19

(20)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

20

(21)  Vertinama, kad tai atitinka metinį bent 0,3 % BVP siekiantį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą, kaip aprašyta 23 konstatuojamojoje dalyje.

21

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/105

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Italijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Italijos stabilumo programos

(2023/C 312/12)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Italija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. 2022 m. gruodžio 14 d. Komisija priėmė nuomonę dėl Italijos 2023 m. biudžeto plano projekto. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Italija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. 2022 m. gruodžio 14 d. Komisija priėmė nuomonę dėl Italijos 2023 m. biudžeto plano projekto. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Italija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Italijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Italija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Italija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Italijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Italija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. gegužės 2 d. Italija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Italijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. gegužės 2 d. Italija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Italijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Italijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Italijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Italija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Italijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Italijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Italijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Italija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Italijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Italijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Italijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma, nors padėtis šiek tiek pagerėjo, pažeidžiamumas, turintis tarpvalstybinės svarbos, išlieka dėl didelės valdžios sektoriaus skolos ir menko našumo augimo esant darbo rinkos pažeidžiamumui ir tam tikriems trūkumams finansų rinkose. Italijos ilgalaikis pažeidžiamumas pastaraisiais metais šiek tiek sumažėjo, tačiau tebėra didelis ir nesitikima, kad greitai išnyks. Nuolat mažas našumo augimas buvo pagrindinis Italijos užsitęsusio lėto ekonomikos augimo veiksnys, dėl kurio lėčiau mažinama valdžios sektoriaus skola, mažėja užimtumo galimybės ir daromas poveikis bankų balansams. 2022 m. valdžios sektoriaus skolos santykis toliau mažėjo, kartu atsigaunant ekonomikai. Tačiau skola tebėra didelė ir kyla didelė fiskalinio tvarumo problema. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis iki 2024 m. toliau mažės, tačiau vidutiniu laikotarpiu, jei nebus imtasi konsolidavimo priemonių, didės. Vyriausybė įgyvendino papildomas priemones, kuriomis remiamas finansų sektoriaus atsparumas, ir neveiksnių paskolų gerokai sumažėjo, tačiau bankai vis dar patiria didelę valstybės skolos riziką. Tam tikra pažanga padaryta vykdant disbalanso mažinimo politiką, tačiau reikia dėti nuolatines pastangas ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas tebėra pagrindinis politikos prioritetas, nes jis apima visapusiškas reformas ir dideles investicijas. Siekiant tvirtai mažinti didelę valdžios sektoriaus skolą, kai didėja skolos tvarkymo išlaidos ir didėja su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos, reikia taikyti įvairiapusį požiūrį, grindžiamą apdairia fiskaline politika ir pakankamu pirminiu pertekliumi, augimą skatinančiomis investicijomis ir reformomis, geresniu mokestinių prievolių vykdymu ir veiksmingu nacionalinių ir Sąjungos išteklių naudojimu. Italijai kyla sunkumų, kuriems, kartu su tolesniu tvirtu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimu, padėtų papildomos politikos pastangos, visų pirma mokesčių, fiskalinės sistemos ir pensijų sistemų srityse, taip pat demografijos, darbo rinkos ir energetikos srityse; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Italijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Italijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma, nors padėtis šiek tiek pagerėjo, pažeidžiamumas, turintis tarpvalstybinės svarbos, išlieka dėl didelės valdžios sektoriaus skolos ir menko našumo augimo esant darbo rinkos pažeidžiamumui ir tam tikriems trūkumams finansų rinkose. Italijos ilgalaikis pažeidžiamumas pastaraisiais metais šiek tiek sumažėjo, tačiau tebėra didelis ir nesitikima, kad greitai išnyks. Nuolat mažas našumo augimas buvo pagrindinis Italijos užsitęsusio lėto ekonomikos augimo veiksnys, dėl kurio lėčiau mažinama valdžios sektoriaus skola, mažėja užimtumo galimybės ir daromas poveikis bankų balansams. 2022 m. valdžios sektoriaus skolos santykis toliau mažėjo, kartu atsigaunant ekonomikai. Tačiau skola tebėra didelė ir kyla didelė fiskalinio tvarumo problema. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis iki 2024 m. toliau mažės, tačiau vidutiniu laikotarpiu, jei nebus imtasi konsolidavimo priemonių, didės. Vyriausybė įgyvendino papildomas priemones, kuriomis remiamas finansų sektoriaus atsparumas, ir neveiksnių paskolų gerokai sumažėjo, tačiau bankai vis dar patiria didelę valstybės skolos riziką. Tam tikra pažanga padaryta vykdant disbalanso mažinimo politiką, tačiau reikia dėti nuolatines pastangas ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas tebėra pagrindinis politikos prioritetas, nes jis apima visapusiškas reformas ir dideles investicijas. Siekiant tvirtai mažinti didelę valdžios sektoriaus skolą, kai didėja skolos tvarkymo išlaidos ir didėja su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos, reikia taikyti įvairiapusį požiūrį, grindžiamą apdairia fiskaline politika ir pakankamu pirminiu pertekliumi, augimą skatinančiomis investicijomis ir reformomis, geresniu mokestinių prievolių vykdymu ir veiksmingu nacionalinių ir Sąjungos išteklių naudojimu. Italijai kyla sunkumų, kuriems, kartu su tolesniu tvirtu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimu, padėtų papildomos politikos pastangos, visų pirma mokesčių, fiskalinės sistemos ir pensijų sistemų srityse, taip pat demografijos, darbo rinkos ir energetikos srityse;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Italijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 9,0 % BVP 2021 m. iki 8,0 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 149,9 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 144,4 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Italijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir nebuvo laikomasi skolos mažinimo kriterijaus. Pranešime padaryta išvada, kad deficito ir skolos kriterijai nėra įvykdyti. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Vėliau Komisija konstatavo, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Italija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Italijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 9,0 % BVP 2021 m. iki 8,0 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 149,9 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 144,4 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Italijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir nebuvo laikomasi skolos mažinimo kriterijaus. Pranešime padaryta išvada, kad deficito ir skolos kriterijai nėra įvykdyti. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Vėliau Komisija konstatavo, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Italija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą;

| (14) | valdžios sektoriaus balansą paveikė naujas statistinis tam tikrų būsto renovacijos mokesčių kreditų vertinimas; dabar tie kreditai registruojami kaip kapitalo pervedimai, daugiausia gauti 2021–2022 m. (7). Be to, jam poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė priemones, kuriomis siekiama kontroliuoti bendruosius sistemos mokesčius elektros energijos ir dujų sektoriuose, sumažinti PVM tarifą dujoms, sumažinti akcizus degalų kainoms, sumažinti socialinio draudimo įmokas darbuotojams, kurių pajamos nesiekia tam tikros ribos, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė subsidijas elektros energijos ir dujų įmonėms, socialinės priemokos mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams elektros energijos ir dujų sąskaitoms apmokėti išplėtimą, materialine padėtimi grindžiamas pašalpas darbuotojams, pensininkams ir bedarbiams ir senatvės pensijų padidinimą 2 % 2022 m. spalio mėn. dar prieš teisės aktais nustatytą su infliacija susijusį indeksavimą, kuris paprastai būtų atliktas 2023 m. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, ir pajamos iš elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančiųjų išteklių, kainų kompensavimo mechanizmo ir kompensavimo mechanizmo taikymo elektros energijos sektoriuje; laikoma, kad šiomis priemonėmis įgyvendinamas Tarybos reglamentas (ES) 2022/1854 (8) dėl skubios intervencijos, skirtos didelėms energijos kainoms mažinti. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynosios biudžeto išlaidos sudarė 2,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos sumažėjo nuo 3,4 % 2021 m. iki 1,1 % BVP 2022 m., nes vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansą paveikė naujas statistinis tam tikrų būsto renovacijos mokesčių kreditų vertinimas; dabar tie kreditai registruojami kaip kapitalo pervedimai, daugiausia gauti 2021–2022 m. (7). Be to, jam poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė priemones, kuriomis siekiama kontroliuoti bendruosius sistemos mokesčius elektros energijos ir dujų sektoriuose, sumažinti PVM tarifą dujoms, sumažinti akcizus degalų kainoms, sumažinti socialinio draudimo įmokas darbuotojams, kurių pajamos nesiekia tam tikros ribos, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė subsidijas elektros energijos ir dujų įmonėms, socialinės priemokos mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams elektros energijos ir dujų sąskaitoms apmokėti išplėtimą, materialine padėtimi grindžiamas pašalpas darbuotojams, pensininkams ir bedarbiams ir senatvės pensijų padidinimą 2 % 2022 m. spalio mėn. dar prieš teisės aktais nustatytą su infliacija susijusį indeksavimą, kuris paprastai būtų atliktas 2023 m. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, ir pajamos iš elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančiųjų išteklių, kainų kompensavimo mechanizmo ir kompensavimo mechanizmo taikymo elektros energijos sektoriuje; laikoma, kad šiomis priemonėmis įgyvendinamas Tarybos reglamentas (ES) 2022/1854 (8) dėl skubios intervencijos, skirtos didelėms energijos kainoms mažinti. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynosios biudžeto išlaidos sudarė 2,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos sumažėjo nuo 3,4 % 2021 m. iki 1,1 % BVP 2022 m., nes vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Italijai (9) 2022 m. pasinaudoti Priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, Taryba rekomendavo Italijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Taryba taip pat rekomendavo Italijai riboti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Italijai (9) 2022 m. pasinaudoti Priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, Taryba rekomendavo Italijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Taryba taip pat rekomendavo Italijai riboti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (10) buvo remiamojo pobūdžio – 3,2 % BVP. Kaip rekomendavo Taryba, Italija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,9 % BVP (2021 m. – 0,4 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (11) buvo neutralus. Todėl Italija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 2,4 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (2,2 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Todėl Italija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (10) buvo remiamojo pobūdžio – 3,2 % BVP. Kaip rekomendavo Taryba, Italija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,9 % BVP (2021 m. – 0,4 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (11) buvo neutralus. Todėl Italija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 2,4 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (2,2 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Todėl Italija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę tiek dėl 2023 m., tiek dėl 2024 m. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,0 %, o 2024 m. – 1,5 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus šiek tiek didesnis – 1,2 %, o 2024 m. šiek tiek mažesnis – 1,1 %, daugiausia dėl mažesnio investicijų rodiklio, kuris, kaip numato vyriausybė, turėtų išaugti 3,4 %, palyginti su ankstesniais metais, o Komisija prognozuoja, kad jis augs 1,4 %; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę tiek dėl 2023 m., tiek dėl 2024 m. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,0 %, o 2024 m. – 1,5 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus šiek tiek didesnis – 1,2 %, o 2024 m. šiek tiek mažesnis – 1,1 %, daugiausia dėl mažesnio investicijų rodiklio, kuris, kaip numato vyriausybė, turėtų išaugti 3,4 %, palyginti su ankstesniais metais, o Komisija prognozuoja, kad jis augs 1,4 %;

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,5 % BVP. 2023 m. sumažėjimas daugiausia atspindi sumažėjusius kapitalo pervedimus, susijusius su mokesčių kreditais, kuriais remiamos privačios investicijos į būsto vartojimo efektyvumą, atlygio darbuotojams sumažėjimą dėl atgaline data atnaujintų 2019–2021 m. laikotarpio viešųjų sutarčių (dėl to didelė įsiskolinimų dalis buvo užfiksuota 2022 m.), subsidijų gamybai sumažėjimą kartu su mažesniais mokesčių kreditais elektros energijos ir dujų įmonėms ir mažesnėmis palūkanų išlaidomis, daugiausia dėl mažesnio pagal infliaciją indeksuotų vyriausybės obligacijų pelningumo. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 144,4 % 2022 m. pabaigoje iki 142,1 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4,5 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP – 140,4 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia didesnis Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje nurodytas nominaliojo BVP augimas; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,5 % BVP. 2023 m. sumažėjimas daugiausia atspindi sumažėjusius kapitalo pervedimus, susijusius su mokesčių kreditais, kuriais remiamos privačios investicijos į būsto vartojimo efektyvumą, atlygio darbuotojams sumažėjimą dėl atgaline data atnaujintų 2019–2021 m. laikotarpio viešųjų sutarčių (dėl to didelė įsiskolinimų dalis buvo užfiksuota 2022 m.), subsidijų gamybai sumažėjimą kartu su mažesniais mokesčių kreditais elektros energijos ir dujų įmonėms ir mažesnėmis palūkanų išlaidomis, daugiausia dėl mažesnio pagal infliaciją indeksuotų vyriausybės obligacijų pelningumo. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 144,4 % 2022 m. pabaigoje iki 142,1 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4,5 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP – 140,4 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia didesnis Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje nurodytas nominaliojo BVP augimas;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., visų pirma subsidijos elektros energijos ir dujų įmonėms, bendrųjų sistemos mokesčių kontrolės dujų sektoriuje priemonės, dujoms taikomo PVM tarifo sumažinimas ir socialinio draudimo įmokų sumažinimas darbuotojams, kurių pajamos nesiekia tam tikros ribos, taip pat naujos priemonės, pavyzdžiui, šildymo priemoka visiems namų ūkiams 2023 m. spalio–gruodžio mėn. laikotarpiu. Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,0 % BVP (12). Dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, nors dauguma energijos paramos priemonių nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (13), suma 2023 m. sudarys 0,7 % BVP (palyginti su 1,2 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas visiškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 1,1 % BVP) laipsniškas panaikinimas; |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., visų pirma subsidijos elektros energijos ir dujų įmonėms, bendrųjų sistemos mokesčių kontrolės dujų sektoriuje priemonės, dujoms taikomo PVM tarifo sumažinimas ir socialinio draudimo įmokų sumažinimas darbuotojams, kurių pajamos nesiekia tam tikros ribos, taip pat naujos priemonės, pavyzdžiui, šildymo priemoka visiems namų ūkiams 2023 m. spalio–gruodžio mėn. laikotarpiu. Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,0 % BVP (12). Dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, nors dauguma energijos paramos priemonių nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (13), suma 2023 m. sudarys 0,7 % BVP (palyginti su 1,2 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas visiškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 1,1 % BVP) laipsniškas panaikinimas;

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Italijai 2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinės trukmės laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo (14), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Be to, Italija turėtų būti pasirengusi pritaikyti dabartines išlaidas prie kintančios situacijos. Italijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Italijai 2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinės trukmės laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo (14), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Be to, Italija turėtų būti pasirengusi pritaikyti dabartines išlaidas prie kintančios situacijos. Italijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 2,6 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 3,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,9 % BVP. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Prognozuojamą nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų stabdomąjį poveikį iš esmės lemia sumažėjusios (tikslinės ir netikslinės) paramos priemonių išlaidos (1,5 procentinio punkto BVP) namų ūkiams ir įmonėms reaguojant į energijos kainų šuolius. Pagrindiniai nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo veiksniai yra pensijų išlaidų padidėjimas dėl dalinio indeksavimo pagal ankstesnių metų infliaciją (15) ir tolesnis neseniai patvirtintas darbo jėgos mokesčių pleišto mažinimas mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,4 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (16). Todėl Italija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicijas į geležinkelių tinklą, atsinaujinančiąją energiją, vandenilį, elektros tinklus ir tvarų judumą, žemės ir vandens išteklių apsaugą, taip pat investicijas, susijusias su viešojo administravimo debesijos infrastruktūra, kurios iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis. Atsižvelgiant į pražūtingus potvynius, užklupusius Italiją 2023 m. gegužės mėn., į tiesioginės skubios paramos, susijusios su tais potvyniais, išlaidas bus atsižvelgta atliekant tolesnius atitikties vertinimus ir jos iš esmės bus laikomos vienkartinėmis ir laikinomis priemonėmis (17); |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 2,6 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 3,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,9 % BVP. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Prognozuojamą nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų stabdomąjį poveikį iš esmės lemia sumažėjusios (tikslinės ir netikslinės) paramos priemonių išlaidos (1,5 procentinio punkto BVP) namų ūkiams ir įmonėms reaguojant į energijos kainų šuolius. Pagrindiniai nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo veiksniai yra pensijų išlaidų padidėjimas dėl dalinio indeksavimo pagal ankstesnių metų infliaciją (15) ir tolesnis neseniai patvirtintas darbo jėgos mokesčių pleišto mažinimas mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,4 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (16). Todėl Italija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicijas į geležinkelių tinklą, atsinaujinančiąją energiją, vandenilį, elektros tinklus ir tvarų judumą, žemės ir vandens išteklių apsaugą, taip pat investicijas, susijusias su viešojo administravimo debesijos infrastruktūra, kurios iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis. Atsižvelgiant į pražūtingus potvynius, užklupusius Italiją 2023 m. gegužės mėn., į tiesioginės skubios paramos, susijusios su tais potvyniais, išlaidas bus atsižvelgta atliekant tolesnius atitikties vertinimus ir jos iš esmės bus laikomos vienkartinėmis ir laikinomis priemonėmis (17);

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,7 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia atspindi išlaidų tarpiniam vartojimui ir mokesčių kreditams elektros energijos ir dujų bendrovėms sumažėjimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 141,4 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 3,7 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatytą deficitą, nors į Komisijos 2023 m. pavasario prognozę neįtrauktos planuojamos deficitą didinančios priemonės, kurios sudaro 0,2 % BVP ir apie kurias išsami informacija dar nežinoma. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP – 140,3 % 2024 m. pabaigoje. Skirtumą lemia didesnis Komisijos prognozėje nurodytas nominaliojo BVP augimas; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,7 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia atspindi išlaidų tarpiniam vartojimui ir mokesčių kreditams elektros energijos ir dujų bendrovėms sumažėjimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 141,4 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 3,7 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatytą deficitą, nors į Komisijos 2023 m. pavasario prognozę neįtrauktos planuojamos deficitą didinančios priemonės, kurios sudaro 0,2 % BVP ir apie kurias išsami informacija dar nežinoma. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP – 140,3 % 2024 m. pabaigoje. Skirtumą lemia didesnis Komisijos prognozėje nurodytas nominaliojo BVP augimas;

| (23) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai laipsniškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai laipsniškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (24) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (18). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % Sutartyje nustatytos BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,7 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas 2024 m. neturėtų viršyti 1,3 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,0 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis, nei rekomenduota 2024 m.; |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (18). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % Sutartyje nustatytos BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,7 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas 2024 m. neturėtų viršyti 1,3 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,0 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis, nei rekomenduota 2024 m.;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 0,8 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Atsižvelgiant į pražūtingus potvynius, užklupusius Italiją 2023 m. gegužės mėn., į tiesioginės skubios paramos, susijusios su tais potvyniais, išlaidas bus atsižvelgta atliekant tolesnius atitikties vertinimus ir jos iš esmės bus laikomos vienkartinėmis ir laikinomis priemonėmis; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 0,8 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Atsižvelgiant į pražūtingus potvynius, užklupusius Italiją 2023 m. gegužės mėn., į tiesioginės skubios paramos, susijusios su tais potvyniais, išlaidas bus atsižvelgta atliekant tolesnius atitikties vertinimus ir jos iš esmės bus laikomos vienkartinėmis ir laikinomis priemonėmis;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 3,3 % BVP 2023 m. iki 3,8 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas ir Sąjungos, be kita ko, pagal Priemonę, finansuojamas investicijas. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tarp šių reformų ir investicijų – viešųjų pirkimų kodekso reforma, kuri taip pat yra įtraukta į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ir mokesčių sistemos reforma, įtraukta į 2023 m. kovo mėn. tam sąlygas sudarantį įstatymą (sąlygas sudarantį įstatymą dėl mokesčių reformos); |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 3,3 % BVP 2023 m. iki 3,8 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas ir Sąjungos, be kita ko, pagal Priemonę, finansuojamas investicijas. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tarp šių reformų ir investicijų – viešųjų pirkimų kodekso reforma, kuri taip pat yra įtraukta į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ir mokesčių sistemos reforma, įtraukta į 2023 m. kovo mėn. tam sąlygas sudarantį įstatymą (sąlygas sudarantį įstatymą dėl mokesčių reformos);

| (27) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,0 % BVP 2025 m. ir iki 2,5 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad nuo 2025 m. valdžios sektoriaus deficitas neviršys 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 141,4 % 2024 m. pabaigoje iki 140,4 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,0 % BVP 2025 m. ir iki 2,5 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad nuo 2025 m. valdžios sektoriaus deficitas neviršys 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 141,4 % 2024 m. pabaigoje iki 140,4 % iki 2026 m. pabaigos;

| (28) | nepaisant to, kad 2022 m. buvo sumažinti gyventojų pajamų mokesčiai, Italijos darbo jėgos visų pajamų lygių mokesčių pleištas išliko didelis, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Be to, savarankiškai dirbančius asmenis apmokestinant vienodu tarifu, kyla susirūpinimas dėl mokesčių sistemos teisingumo ir veiksmingumo. 2023 m. pradėjus padidėjusioms pajamoms taikyti naują apmokestinimo vienodu tarifu tvarką, sistema taip pat tapo sudėtingesnė. 2023 m. kovo mėn. vyriausybė priėmė naują įstatymą, kuriuo sudaromos sąlygos bendrai mokesčių sistemos reformai vykdyti (sąlygas sudarantį įstatymą dėl mokesčių reformos). Tikimasi pašalinti kai kuriuos ilgalaikius trūkumus, be kita ko, mažinant darbo jėgos mokesčius ir racionalizuojant bei paprastinant mokesčių išlaidas ir pelno mokesčius. Įgyvendinant šią reformą labai svarbu išsaugoti mokesčių sistemos progresyvumą, mažinti sudėtingumą, didinti paskatas dirbti, stiprinti mokestinių prievolių vykdymą ir užtikrinti neutralų poveikį biudžetui. Šiuo atveju yra galimybių padidinti pajamas iš kitų šaltinių, kurie mažiau kenkia augimui, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto, PVM ir leidimo naudoti valstybei priklausantį pakrantės turtą, ir taip sumažinti darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą nedarant poveikio biudžetui. Be to, galima pagerinti aplinkosaugos mokesčių struktūrą, nes ji, nepaisant gaunamų palyginti didelių pajamų, nepakankamai skatina perėjimą prie švaresnių technologijų, be kita ko, dėl to, kad plačiai taikomos aplinkai kenksmingos subsidijos. Taip pat svarbu spręsti ilgalaikį uždavinį, kuris neįtrauktas į sąlygas sudarantį įstatymą dėl mokesčių reformos, t. y. iš esmės pasenusių kadastrinių verčių, kuriomis remiantis apskaičiuojamas nekilnojamojo turto mokestis, klausimą; |
| --- | --- |

(28)

nepaisant to, kad 2022 m. buvo sumažinti gyventojų pajamų mokesčiai, Italijos darbo jėgos visų pajamų lygių mokesčių pleištas išliko didelis, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Be to, savarankiškai dirbančius asmenis apmokestinant vienodu tarifu, kyla susirūpinimas dėl mokesčių sistemos teisingumo ir veiksmingumo. 2023 m. pradėjus padidėjusioms pajamoms taikyti naują apmokestinimo vienodu tarifu tvarką, sistema taip pat tapo sudėtingesnė. 2023 m. kovo mėn. vyriausybė priėmė naują įstatymą, kuriuo sudaromos sąlygos bendrai mokesčių sistemos reformai vykdyti (sąlygas sudarantį įstatymą dėl mokesčių reformos). Tikimasi pašalinti kai kuriuos ilgalaikius trūkumus, be kita ko, mažinant darbo jėgos mokesčius ir racionalizuojant bei paprastinant mokesčių išlaidas ir pelno mokesčius. Įgyvendinant šią reformą labai svarbu išsaugoti mokesčių sistemos progresyvumą, mažinti sudėtingumą, didinti paskatas dirbti, stiprinti mokestinių prievolių vykdymą ir užtikrinti neutralų poveikį biudžetui. Šiuo atveju yra galimybių padidinti pajamas iš kitų šaltinių, kurie mažiau kenkia augimui, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto, PVM ir leidimo naudoti valstybei priklausantį pakrantės turtą, ir taip sumažinti darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą nedarant poveikio biudžetui. Be to, galima pagerinti aplinkosaugos mokesčių struktūrą, nes ji, nepaisant gaunamų palyginti didelių pajamų, nepakankamai skatina perėjimą prie švaresnių technologijų, be kita ko, dėl to, kad plačiai taikomos aplinkai kenksmingos subsidijos. Taip pat svarbu spręsti ilgalaikį uždavinį, kuris neįtrauktas į sąlygas sudarantį įstatymą dėl mokesčių reformos, t. y. iš esmės pasenusių kadastrinių verčių, kuriomis remiantis apskaičiuojamas nekilnojamojo turto mokestis, klausimą;

| (29) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Italijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, tačiau didėja įgyvendinimo vėlavimo rizika. Italija pateikė tris mokėjimo prašymus, atitinkančius 151 plano tarpinę ir siektiną reikšmę, o bendra išmoka siekė 42 mlrd. EUR (ši suma susijusi su pirmaisiais dviem mokėjimo prašymais, o trečiasis vis dar vertinamas). Dėl laikino Priemonės, taikomos iki 2026 m., pobūdžio labai svarbu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įgyvendinti ir derybas dėl jo dalinio pakeitimo vykdyti skubiai. Svarbu, kad Italija stiprintų administracinius gebėjimus, visų pirma subnacionaliniu lygmeniu, toliau vykdytų įsipareigojimus pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, o veiksminga ir visapusiškai veikianti valdymo sistema tebėra labai svarbi, kad tas planas būtų sklandžiai ir laiku įgyvendintas. Tebėra labai svarbu anksti nustatyti galimus vėlavimus ir įgyvendinimo problemas ir laiku imtis veiksmų jiems pašalinti. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį 2023 m. kovo 31 d. Italija pareiškė ketinanti prašyti papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Derybos dėl priedėlio ir skyriaus „REPowerEU“ tebevyksta, nors Italija nepateikė jokio oficialaus pasiūlymo. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Italijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(29)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Italijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, tačiau didėja įgyvendinimo vėlavimo rizika. Italija pateikė tris mokėjimo prašymus, atitinkančius 151 plano tarpinę ir siektiną reikšmę, o bendra išmoka siekė 42 mlrd. EUR (ši suma susijusi su pirmaisiais dviem mokėjimo prašymais, o trečiasis vis dar vertinamas). Dėl laikino Priemonės, taikomos iki 2026 m., pobūdžio labai svarbu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įgyvendinti ir derybas dėl jo dalinio pakeitimo vykdyti skubiai. Svarbu, kad Italija stiprintų administracinius gebėjimus, visų pirma subnacionaliniu lygmeniu, toliau vykdytų įsipareigojimus pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, o veiksminga ir visapusiškai veikianti valdymo sistema tebėra labai svarbi, kad tas planas būtų sklandžiai ir laiku įgyvendintas. Tebėra labai svarbu anksti nustatyti galimus vėlavimus ir įgyvendinimo problemas ir laiku imtis veiksmų jiems pašalinti. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį 2023 m. kovo 31 d. Italija pareiškė ketinanti prašyti papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Derybos dėl priedėlio ir skyriaus „REPowerEU“ tebevyksta, nors Italija nepateikė jokio oficialaus pasiūlymo. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Italijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (30) | daugumą Italijos sanglaudos politikos programavimo dokumentų Komisija patvirtino 2022 m., o vieną – 2023 m. Kad Italijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(30)

daugumą Italijos sanglaudos politikos programavimo dokumentų Komisija patvirtino 2022 m., o vieną – 2023 m. Kad Italijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (31) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, sprendžiamų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Italijai kyla papildomų uždavinių, susijusių su energetikos politika ir žaliąja pertvarka, visų pirma su atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimu, dujų perdavimu, energijos vartojimo efektyvumu, žaliųjų įgūdžių ugdymu bei įgijimu ir darniu judumu; |
| --- | --- |

(31)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, sprendžiamų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Italijai kyla papildomų uždavinių, susijusių su energetikos politika ir žaliąja pertvarka, visų pirma su atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimu, dujų perdavimu, energijos vartojimo efektyvumu, žaliųjų įgūdžių ugdymu bei įgijimu ir darniu judumu;

| (32) | per praėjusius metus atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumai augo labai lėtai, o iškastinio kuro dalis energijos rūšių derinyje tebėra didelė. Norėdama paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, Italija priėmė keletą galiojančios sistemos, kuria reglamentuojamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos leidimų išdavimo ir autorizacijos procesas, pakeitimų. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti administracinės ir teisinės sistemų darną nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmenimis ir jų tinkamumą pažangiausioms energetikos technologijoms. Pavyzdžiui, visos susijusios normos galėtų būti sujungtos į vieną tekstą (it. Testo unico); tuo pat metu reikia atnaujinti gaires, kurių subnacionalinio lygmens valdžios institucijos laikosi vertindamos projektus. Galiausiai reikia papildomų investicijų nacionaliniam tinklui atnaujinti ir jungtims tarp žemyninės dalies, Sicilijos ir Sardinijos tiesti, kad būtų galima užtikrinti numatomus didesnius gamybos pajėgumus ir absorbuoti susijusį atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos padidėjimą; |
| --- | --- |

(32)

per praėjusius metus atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumai augo labai lėtai, o iškastinio kuro dalis energijos rūšių derinyje tebėra didelė. Norėdama paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, Italija priėmė keletą galiojančios sistemos, kuria reglamentuojamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos leidimų išdavimo ir autorizacijos procesas, pakeitimų. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti administracinės ir teisinės sistemų darną nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmenimis ir jų tinkamumą pažangiausioms energetikos technologijoms. Pavyzdžiui, visos susijusios normos galėtų būti sujungtos į vieną tekstą (it. Testo unico); tuo pat metu reikia atnaujinti gaires, kurių subnacionalinio lygmens valdžios institucijos laikosi vertindamos projektus. Galiausiai reikia papildomų investicijų nacionaliniam tinklui atnaujinti ir jungtims tarp žemyninės dalies, Sicilijos ir Sardinijos tiesti, kad būtų galima užtikrinti numatomus didesnius gamybos pajėgumus ir absorbuoti susijusį atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos padidėjimą;

| (33) | išlieka kliūčių dujų tinkle. Italija su partnerėmis Šiaurės Afrikoje svarsto investicijas, kuriomis būtų padidinti esamų vamzdynų ir jungiamųjų dujotiekių importo pajėgumai. Tai padėtų įvairinti importą ir savo ruožtu padidinti tiekimo saugumą. Tačiau reikia papildomų investicijų, kad būtų pašalintos esamo vidaus tinklo, kuriame nėra perdavimo pajėgumų paskirstyti naujus dujų kiekius iš šalies pietinės dalies į šiaurinę dalį, kliūtys. Investicijos į iškastinio kuro infrastruktūrą turi apsiriboti tik iš tikrųjų būtinomis investicijomis ir turi būti parengtos ateities iššūkiams, siekiant nesusisaistyti su klimato srities tikslų neatitinkančiomis ar energetikos pertvarkos išlaidas didinančiomis technologijomis; |
| --- | --- |

(33)

išlieka kliūčių dujų tinkle. Italija su partnerėmis Šiaurės Afrikoje svarsto investicijas, kuriomis būtų padidinti esamų vamzdynų ir jungiamųjų dujotiekių importo pajėgumai. Tai padėtų įvairinti importą ir savo ruožtu padidinti tiekimo saugumą. Tačiau reikia papildomų investicijų, kad būtų pašalintos esamo vidaus tinklo, kuriame nėra perdavimo pajėgumų paskirstyti naujus dujų kiekius iš šalies pietinės dalies į šiaurinę dalį, kliūtys. Investicijos į iškastinio kuro infrastruktūrą turi apsiriboti tik iš tikrųjų būtinomis investicijomis ir turi būti parengtos ateities iššūkiams, siekiant nesusisaistyti su klimato srities tikslų neatitinkančiomis ar energetikos pertvarkos išlaidas didinančiomis technologijomis;

| (34) | laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Italijoje sumažėjo 19 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per paskutinius penkis metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (19). Italija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (20). Reikia tikslingai didinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą. Italijos pastatų ūkyje yra didelių galimybių didinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą, ypač atsižvelgiant į didelę senų ir energijai imlių pastatų dalį. Esamos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priemonės galėtų būti papildytos tokiomis priemonėmis kaip tikslinės paskatų programos, kuriomis siekiama didinti energijos vartojimo efektyvumą prasčiausio energinio naudingumo pastatuose, įskaitant komercinius pastatus ir viešuosius būstus, kartu užtikrinant, kad šiomis priemonėmis pasinaudotų pažeidžiami namų ūkiai ir būtų išvengta regresinio poveikio. Tos priemonės visų pirma būtų naudingos mažosioms, vidutinėms ir labai mažoms įmonėms, kurioms dažnai trūksta techninių ir finansinių pajėgumų energijos vartojimo efektyvumui didinti. Tos pačios priemonės taip pat padėtų sumažinti energijos nepriteklių, o šį klausimą būtų galima toliau spręsti kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, vieno langelio principu veikiančiais centrais, kurie teiktų individualiems poreikiams pritaikytas energijos taupymo paslaugas. Kad energijos vartojimo efektyvumas didėtų, taip pat būtų naudinga didesnė ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo rinkos priežiūra; |
| --- | --- |

(34)

laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Italijoje sumažėjo 19 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per paskutinius penkis metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (19). Italija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (20). Reikia tikslingai didinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą. Italijos pastatų ūkyje yra didelių galimybių didinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą, ypač atsižvelgiant į didelę senų ir energijai imlių pastatų dalį. Esamos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priemonės galėtų būti papildytos tokiomis priemonėmis kaip tikslinės paskatų programos, kuriomis siekiama didinti energijos vartojimo efektyvumą prasčiausio energinio naudingumo pastatuose, įskaitant komercinius pastatus ir viešuosius būstus, kartu užtikrinant, kad šiomis priemonėmis pasinaudotų pažeidžiami namų ūkiai ir būtų išvengta regresinio poveikio. Tos priemonės visų pirma būtų naudingos mažosioms, vidutinėms ir labai mažoms įmonėms, kurioms dažnai trūksta techninių ir finansinių pajėgumų energijos vartojimo efektyvumui didinti. Tos pačios priemonės taip pat padėtų sumažinti energijos nepriteklių, o šį klausimą būtų galima toliau spręsti kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, vieno langelio principu veikiančiais centrais, kurie teiktų individualiems poreikiams pritaikytas energijos taupymo paslaugas. Kad energijos vartojimo efektyvumas didėtų, taip pat būtų naudinga didesnė ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo rinkos priežiūra;

| (35) | infrastruktūros spragos ir aplinkai kenksmingos subsidijos, įskaitant kelių transportą, tebėra didelės ir atgraso nuo perėjimo prie darnesnių transporto sprendimų. Pavyzdžiui, vidutinis įkrovimo punktų skaičius tebėra mažesnis už Sąjungos vidurkį. Tarp aplinkai kenksmingų subsidijų – įmonių automobilių, naudojamų ir asmeniniams tikslams, apmokestinimas vienodu tarifu ir akcizų už pervežant krovinius naudojamą dyzeliną kompensavimas. Tolesnės pastangos diegti įkrovimo stoteles ir panaikinti tas subsidijas yra labai svarbios visai netaršių transporto priemonių rinkos konsolidavimui; |
| --- | --- |

(35)

infrastruktūros spragos ir aplinkai kenksmingos subsidijos, įskaitant kelių transportą, tebėra didelės ir atgraso nuo perėjimo prie darnesnių transporto sprendimų. Pavyzdžiui, vidutinis įkrovimo punktų skaičius tebėra mažesnis už Sąjungos vidurkį. Tarp aplinkai kenksmingų subsidijų – įmonių automobilių, naudojamų ir asmeniniams tikslams, apmokestinimas vienodu tarifu ir akcizų už pervežant krovinius naudojamą dyzeliną kompensavimas. Tolesnės pastangos diegti įkrovimo stoteles ir panaikinti tas subsidijas yra labai svarbios visai netaršių transporto priemonių rinkos konsolidavimui;

| (36) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turintys sektoriai, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros, stokoja darbo jėgos, o profesijų atstovai – įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, tos priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Italijoje trūksta tiek aukštos, tiek žemos kvalifikacijos profesijų, kurios yra labai svarbios žaliajai pertvarkai, darbuotojų. Be to, parama mokymui dažnai nepasiekia darbuotojų, kuriems žalioji pertvarka gali turėti didžiausią poveikį. Žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių trūkumas viešajame sektoriuje, visų pirma vietos lygmeniu, taip pat stabdo žaliąsias investicijas. Italijai būdingi dideli regioniniai skirtumai, kurie gali padidėti, jei vietos darbo rinkos nesugebės pasinaudoti žaliosios pertvarkos teikiamomis galimybėmis. Be to, siekiant kovoti su klimato kaitos padariniais, visų pirma didesniais potvyniais ir nuolatinėmis sausromis, labai svarbu stiprinti žaliajai pertvarkai reikalingus įgūdžius, be kita ko, susijusius su tvariu dirvožemio valdymu; |
| --- | --- |

(36)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turintys sektoriai, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros, stokoja darbo jėgos, o profesijų atstovai – įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, tos priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Italijoje trūksta tiek aukštos, tiek žemos kvalifikacijos profesijų, kurios yra labai svarbios žaliajai pertvarkai, darbuotojų. Be to, parama mokymui dažnai nepasiekia darbuotojų, kuriems žalioji pertvarka gali turėti didžiausią poveikį. Žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių trūkumas viešajame sektoriuje, visų pirma vietos lygmeniu, taip pat stabdo žaliąsias investicijas. Italijai būdingi dideli regioniniai skirtumai, kurie gali padidėti, jei vietos darbo rinkos nesugebės pasinaudoti žaliosios pertvarkos teikiamomis galimybėmis. Be to, siekiant kovoti su klimato kaitos padariniais, visų pirma didesniais potvyniais ir nuolatinėmis sausromis, labai svarbu stiprinti žaliajai pertvarkai reikalingus įgūdžius, be kita ko, susijusius su tvariu dirvožemio valdymu;

| (37) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (21) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (21) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (38) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina ir tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms, ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Italijai skirtomis 1, 2, ir 3 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios ir ketvirtos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(38)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina ir tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms, ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Italijai skirtomis 1, 2, ir 3 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios ir ketvirtos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo;

| (39) | atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su didele valdžios sektoriaus skola ir menku našumo augimu. 2 rekomendacija padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 38 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

(39)

atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su didele valdžios sektoriaus skola ir menku našumo augimu. 2 rekomendacija padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 38 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas,

REKOMENDUOJA Italijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 1,3 % (22).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinio laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis našumas ir tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinio laikotarpio fiskalinė būklė.

Toliau mažinti darbo jėgos mokesčius ir didinti mokesčių sistemos veiksmingumą, priimant ir tinkamai įgyvendinant tam sąlygas sudarantį mokesčių reformos įstatymą, kartu išsaugant mokesčių sistemos progresyvumą ir didinant teisingumą, visų pirma racionalizuojant ir mažinant mokesčių išlaidas, įskaitant PVM išlaidas ir aplinkai žalingas subsidijas, ir paprastinant mokesčių kodeksą. Kadastrines vertes suderinti su dabartinėmis rinkos vertėmis.

2.

Užtikrinti veiksmingą valdymą ir stiprinti administracinius gebėjimus, visų pirma subnacionaliniu lygmeniu, kad būtų galima toliau sparčiai ir tolygiai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Kuo greičiau užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro. Supaprastinti leidimų išdavimo procedūras, kad būtų paspartinta papildomos atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba, ir plėtoti elektros energetikos sistemų jungtis tokiai energijai panaudoti. Didinti dujų vidaus perdavimo pajėgumus, kad būtų įvairinamas energijos importas ir didinamas tiekimo saugumas. Didinti energijos vartojimo efektyvumą gyvenamųjų namų ir įmonių sektoriuose, be kita ko, taikant tikslingesnes paskatų programas, visų pirma skirtas pažeidžiamiausiems namų ūkiams ir prasčiausio energinio naudingumo pastatams. Skatinti darnų judumą, be kita ko, panaikinant aplinkai kenksmingas subsidijas ir spartinant įkrovimo stotelių diegimą. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10160/21 INIT, ST 10160/21 ADD 1, ST 10160/21 ADD 1 REV 1, ST 10160/21 ADD 1 REV 2, ST 10160/21 ADD 1 REV 2 COR 1.

6

(7)  Pagal naują statistinį vertinimą 2021 m. deficitas buvo padidintas 1,8 procentinio punkto BVP. Apskaičiuota, kad dėl 2022 m. mokesčių kreditų, kurių atžvilgiu taikomas naujas statistinis vertinimas, deficitas padidėjo 2,6 procentinio punkto BVP.

7

(8)  2022 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1854 dėl skubios intervencijos, skirtos didelėms energijos kainoms mažinti (OL L 261 I, 2022 10 7, p. 1).

8

(9)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Italijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 53).

9

(10)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

10

(11)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,3 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį. Tai paaiškinama tuo, kad padidėjo išlaidos, susijusios su mokesčių kreditais pastatų renovacijos darbams, o tie kreditai registruojami kaip kapitalo pervedimas.

11

(12)  Tas skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

12

(13)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Italijos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 96).

13

(14)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Italijos vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis nominaliąja verte bus 6,4 %.

14

(15)  Įstatyme Nr. 197/2022 numatyta iš dalies peržiūrėti 2023–2024 m. laikotarpio pensijų indeksavimo mechanizmą, kuris sumažino infliacijos poveikį biudžeto projekcijoms.

15

(16)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 2,3 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį. Tai paaiškinama numatomu išlaidų, susijusių su mokesčių kreditais pastatų renovacijos darbams, sumažinimu.

16

(17)  Vienkartinės priemonės apibrėžtis pateikta Europos Komisijos ataskaitoje dėl viešųjų finansų ekonominėje ir pinigų sąjungoje 2015 m.

17

(18)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

18

(19)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

19

(20)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

20

(21)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

21

(22)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,7 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

22

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/116

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Kipro 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Kipro stabilumo programos

(2023/C 312/13)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Kipras nurodytas kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Kipro 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Kipras nurodytas kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Kipro 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. gegužės 17 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Kipras Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 28 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Kipras patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. gegužės 17 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Kipras Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 28 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Kipras patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. gegužės 9 d. Kipras pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. gegužės 2 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Kipro du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. gegužės 9 d. Kipras pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. gegužės 2 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Kipro du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Kipro ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Kipro padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jam skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Kipras įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Kipro padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Kipro ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Kipro padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jam skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Kipras įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Kipro padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Kipro apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Kipre yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma su privačiojo sektoriaus, valdžios sektoriaus ir išorės skola susijęs pažeidžiamumas apskritai sumažėjo, tačiau tebekelia susirūpinimą. Pirmiausia labai sumažėjo didelės skolos, įskaitant neveiksnias paskolas, ir tikimasi, kad tai tęsis, bet einamosios sąskaitos deficitas tebėra problema. Privačiojo sektoriaus skola mažėjo nuo 2015 m., išskyrus 2020 m. per COVID-19 krizę, ir numatoma, kad ji toliau mažės 2023 ir 2024 m. dėl nominaliojo BVP augimo. Vis dėlto didesnės palūkanų normos gali daryti spaudimą skolos tvarkymui, nes vyrauja kintamųjų palūkanų normų paskolos. Susikaupusioms privačiojo sektoriaus ir išorės skoloms daro poveikį Kipre veikiančios specialiosios paskirties įmonės – tai padidina skolų lygį, tačiau kelia nedidelę riziką ekonomikai. Bankų turimos neveiksnios paskolos pastaraisiais metais labai sumažėjo dėl neveiksnių paskolų pardavimo, nurašymo, grynųjų pinigų grąžinimo, skolos sąlygų pataisų ir skolos pakeitimo turtu sandorių. Valdžios sektoriaus skola nuolat mažėjo; ji sumažėjo iki žemesnio nei prieš pandemiją buvusio lygio ir numatoma, kad 2023 ir 2024 m. toliau mažės. Nepaisant to, kad turizmas atsigauna, didelis einamosios sąskaitos deficitas 2022 m. padidėjo dėl didelės vidaus paklausos ir aukštų energijos kainų; numatoma, kad 2023 ir 2024 m. jis šiek tiek sumažės, tačiau išliks didelis. Politinis atsakas buvo palankus. Tikimasi, kad kelios į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos priemonės padės įvairinti ekonomiką, remti eksporto augimą ir sumažinti pernelyg didelę priklausomybę nuo naftos importo. Įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, 2022 m. viduryje buvo priimtas teisės aktų, kuriais iš dalies keičiami įstatymai dėl kreditų pirkimo įmonių ir kredito administratorių, rinkinys, kuriuo gerinama jų darbo aplinka ir remiamas neveiksnių paskolų mažinimas. Kelis kartus pratęsus laikotarpį, š. m. vasario mėn. baigėsi teisės naudotis turtu atėmimo laikinasis sustabdymas: veiksminga teisės naudotis turtu atėmimo sistema yra labai svarbi siekiant paskatinti skolininkus dalyvauti restruktūrizuojant paskolas, toliau mažinti neveiksnias paskolas ekonomikoje, padėti mažinti privačiojo sektoriaus įsiskolinimą ir stiprinti mokėjimų drausmę; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Kipro apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Kipre yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma su privačiojo sektoriaus, valdžios sektoriaus ir išorės skola susijęs pažeidžiamumas apskritai sumažėjo, tačiau tebekelia susirūpinimą. Pirmiausia labai sumažėjo didelės skolos, įskaitant neveiksnias paskolas, ir tikimasi, kad tai tęsis, bet einamosios sąskaitos deficitas tebėra problema. Privačiojo sektoriaus skola mažėjo nuo 2015 m., išskyrus 2020 m. per COVID-19 krizę, ir numatoma, kad ji toliau mažės 2023 ir 2024 m. dėl nominaliojo BVP augimo. Vis dėlto didesnės palūkanų normos gali daryti spaudimą skolos tvarkymui, nes vyrauja kintamųjų palūkanų normų paskolos. Susikaupusioms privačiojo sektoriaus ir išorės skoloms daro poveikį Kipre veikiančios specialiosios paskirties įmonės – tai padidina skolų lygį, tačiau kelia nedidelę riziką ekonomikai. Bankų turimos neveiksnios paskolos pastaraisiais metais labai sumažėjo dėl neveiksnių paskolų pardavimo, nurašymo, grynųjų pinigų grąžinimo, skolos sąlygų pataisų ir skolos pakeitimo turtu sandorių. Valdžios sektoriaus skola nuolat mažėjo; ji sumažėjo iki žemesnio nei prieš pandemiją buvusio lygio ir numatoma, kad 2023 ir 2024 m. toliau mažės. Nepaisant to, kad turizmas atsigauna, didelis einamosios sąskaitos deficitas 2022 m. padidėjo dėl didelės vidaus paklausos ir aukštų energijos kainų; numatoma, kad 2023 ir 2024 m. jis šiek tiek sumažės, tačiau išliks didelis. Politinis atsakas buvo palankus. Tikimasi, kad kelios į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos priemonės padės įvairinti ekonomiką, remti eksporto augimą ir sumažinti pernelyg didelę priklausomybę nuo naftos importo. Įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, 2022 m. viduryje buvo priimtas teisės aktų, kuriais iš dalies keičiami įstatymai dėl kreditų pirkimo įmonių ir kredito administratorių, rinkinys, kuriuo gerinama jų darbo aplinka ir remiamas neveiksnių paskolų mažinimas. Kelis kartus pratęsus laikotarpį, š. m. vasario mėn. baigėsi teisės naudotis turtu atėmimo laikinasis sustabdymas: veiksminga teisės naudotis turtu atėmimo sistema yra labai svarbi siekiant paskatinti skolininkus dalyvauti restruktūrizuojant paskolas, toliau mažinti neveiksnias paskolas ekonomikoje, padėti mažinti privačiojo sektoriaus įsiskolinimą ir stiprinti mokėjimų drausmę;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Kipro valdžios sektoriaus balansas pagerėjo nuo 2,0 % BVP deficito 2021 m. iki 2,1 % pertekliaus 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 101,2 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 86,5 % 2022 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Kipro valdžios sektoriaus balansas pagerėjo nuo 2,0 % BVP deficito 2021 m. iki 2,1 % pertekliaus 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 101,2 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 86,5 % 2022 m. pabaigoje;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė visiems vartotojams taikomo akcizo kuro produktams (benzinui ir dyzelinui 7 centais už litrą, krosnių kurui – 5,37 centų už litrą) sumažinimą ir namų ūkių elektros energijos suvartojimui taikomo pridėtinės vertės mokesčio tarifo sumažinimą nuo 19 % iki 9 % (pažeidžiamiems namų ūkiams taikomas PVM papildomai sumažintas iki 5 %), o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė elektros energijos tarifų padidėjimo subsidijavimą, padengusį 50–100 % padidėjimo. Siekdama įgyvendinti tą subsidijavimo priemonę, vyriausybė teikia išmokas Kipro elektros energijos administracijai, visiškai valstybės valdomam subjektui. Komisijos vertinimu, 2022 m. visų tų priemonių grynosios biudžeto išlaidos sudarys 0,7 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,3 % BVP, palyginti su 2,9 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė visiems vartotojams taikomo akcizo kuro produktams (benzinui ir dyzelinui 7 centais už litrą, krosnių kurui – 5,37 centų už litrą) sumažinimą ir namų ūkių elektros energijos suvartojimui taikomo pridėtinės vertės mokesčio tarifo sumažinimą nuo 19 % iki 9 % (pažeidžiamiems namų ūkiams taikomas PVM papildomai sumažintas iki 5 %), o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė elektros energijos tarifų padidėjimo subsidijavimą, padengusį 50–100 % padidėjimo. Siekdama įgyvendinti tą subsidijavimo priemonę, vyriausybė teikia išmokas Kipro elektros energijos administracijai, visiškai valstybės valdomam subjektui. Komisijos vertinimu, 2022 m. visų tų priemonių grynosios biudžeto išlaidos sudarys 0,7 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,3 % BVP, palyginti su 2,9 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Kiprui 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Kiprui 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo neutrali – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Kipras toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydamas pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,4 % BVP (2021 m. – 1,6 % BVP). Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo, nes prasidėjo naujas kitų Sąjungos fondų programavimo laikotarpis. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,1 procentinio punkto stabdomąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Kipras neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitinka Tarybos rekomendacijos. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo poveikis fiskalinės politikos krypčiai buvo neutralus. Todėl Kipras pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo neutrali – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Kipras toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydamas pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,4 % BVP (2021 m. – 1,6 % BVP). Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo, nes prasidėjo naujas kitų Sąjungos fondų programavimo laikotarpis. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,1 procentinio punkto stabdomąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Kipras neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitinka Tarybos rekomendacijos. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo poveikis fiskalinės politikos krypčiai buvo neutralus. Todėl Kipras pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m., o vėlesniu laikotarpiu ją atitinka. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 2,8 %, o 2024 m. – 3,0 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 2,3 %, o 2024 m. – 2,7 %, daugiausia dėl mažesnio vidaus paklausos poveikio augimui; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m., o vėlesniu laikotarpiu ją atitinka. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 2,8 %, o 2024 m. – 3,0 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 2,3 %, o 2024 m. – 2,7 %, daugiausia dėl mažesnio vidaus paklausos poveikio augimui;

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad valdžios sektoriaus perteklius truputį sumažės nuo 2,1 % BVP 2022 m. iki 2,0 % BVP 2023 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 86,5 % 2022 m. pabaigoje iki 81,1 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus perteklius bus 1,8 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą perteklių. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP – 80,4 % 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad valdžios sektoriaus perteklius truputį sumažės nuo 2,1 % BVP 2022 m. iki 2,0 % BVP 2023 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 86,5 % 2022 m. pabaigoje iki 81,1 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus perteklius bus 1,8 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą perteklių. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP – 80,4 % 2023 m. pabaigoje;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma akcizo kuro produktams visiems vartotojams sumažinimas ir elektros energijos tarifų padidinimo subsidijavimas). Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,4 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir daugeliu jų nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,0 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.); |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma akcizo kuro produktams visiems vartotojams sumažinimas ir elektros energijos tarifų padidinimo subsidijavimas). Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,4 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir daugeliu jų nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,0 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.);

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Kiprui imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Kipras turėtų būti pasirengęs einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Kiprui taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Kiprui imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Kipras turėtų būti pasirengęs einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Kiprui taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus iš esmės neutrali (‒ 0,1 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo neutrali (0,0 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų būti neutralus – 0,0 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,8 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,8 procentinio punkto (13). Todėl Kipras planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodamas Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Jis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, Kipro elektros energijos rinkos valdymo sistemą, naujų efektyviai energiją vartojančių pastatų, įskaitant naują psichikos sveikatos ligoninę, statybą, mokyklų energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir Nikosijos bei Larnakos regionų aprūpinimo vandeniu saugumo didinimą statant rezervuarą; šios investicijos iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus iš esmės neutrali (‒ 0,1 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo neutrali (0,0 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų būti neutralus – 0,0 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,8 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,8 procentinio punkto (13). Todėl Kipras planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodamas Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Jis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, Kipro elektros energijos rinkos valdymo sistemą, naujų efektyviai energiją vartojančių pastatų, įskaitant naują psichikos sveikatos ligoninę, statybą, mokyklų energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir Nikosijos bei Larnakos regionų aprūpinimo vandeniu saugumo didinimą statant rezervuarą; šios investicijos iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus perteklius padidės iki 2,3 % BVP. 2024 m. padidėjimas daugiausia atspindi socialinio draudimo įmokų padidėjimą nuo 2024 m. sausio 1 d. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 72,9 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus perteklius sudarys 2,1 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą perteklių. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 72,5 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus perteklius padidės iki 2,3 % BVP. 2024 m. padidėjimas daugiausia atspindi socialinio draudimo įmokų padidėjimą nuo 2024 m. sausio 1 d. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 72,9 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus perteklius sudarys 2,1 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą perteklių. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 72,5 % 2024 m. pabaigoje;

| (23) | stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos nepradės vėl didėti; |
| --- | --- |

(23)

stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos nepradės vėl didėti;

| (24) | programoje Kipras planuoja vidutinės trukmės biudžeto tikslą, kuris yra 0,0 % BVP struktūrinis biudžeto balansas, pasiekti 2023 m. ir jį išlaikyti visą likusį programos laikotarpį. Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2023 ir 2024 m. bus atitinkamai +0,9 ir + 1,3 % BVP, taigi viršys vidutinės trukmės biudžeto tikslą. Apdairi fiskalinė politika 2024 m. taip pat padės sustiprinti išorės poziciją; |
| --- | --- |

(24)

programoje Kipras planuoja vidutinės trukmės biudžeto tikslą, kuris yra 0,0 % BVP struktūrinis biudžeto balansas, pasiekti 2023 m. ir jį išlaikyti visą likusį programos laikotarpį. Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2023 ir 2024 m. bus atitinkamai +0,9 ir + 1,3 % BVP, taigi viršys vidutinės trukmės biudžeto tikslą. Apdairi fiskalinė politika 2024 m. taip pat padės sustiprinti išorės poziciją;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos (14) padidės 3,6 %; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos (14) padidės 3,6 %;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 3,0 % BVP 2023 m. iki 2,8 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi pastovų nominaliųjų investicijų lygį esant didesniam BVP; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 3,0 % BVP 2023 m. iki 2,8 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi pastovų nominaliųjų investicijų lygį esant didesniam BVP;

| (27) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus perteklius 2025 m. išliks pastovus – 2,3 % BVP ir iki 2026 m. padidės iki 2,4 %. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus balansas per programos laikotarpį atitiks atitinkamą Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 72,9 % 2024 m. pabaigoje iki 60,1 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus perteklius 2025 m. išliks pastovus – 2,3 % BVP ir iki 2026 m. padidės iki 2,4 %. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus balansas per programos laikotarpį atitiks atitinkamą Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 72,9 % 2024 m. pabaigoje iki 60,1 % iki 2026 m. pabaigos;

| (28) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, nors ir kyla tam tikro vėlavimo rizika. Kipras pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 14 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpines reikšmes, o bendra išmoka siekė 85 mln. EUR. Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra palyginti didelis ir sudėtingas. Siekiant kuo labiau sumažinti vėlavimo riziką, labai svarbu užtikrinti tvirtą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano valdymą ir nuolatinę stebėseną. Tikimasi, kad Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas bus peržiūrėtas ir į jį bus įtrauktos „REPowerEU“ priemonės, taip pat atsižvelgta į sumažintą didžiausią finansinį įnašą. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Kipro strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(28)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, nors ir kyla tam tikro vėlavimo rizika. Kipras pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 14 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpines reikšmes, o bendra išmoka siekė 85 mln. EUR. Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra palyginti didelis ir sudėtingas. Siekiant kuo labiau sumažinti vėlavimo riziką, labai svarbu užtikrinti tvirtą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano valdymą ir nuolatinę stebėseną. Tikimasi, kad Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas bus peržiūrėtas ir į jį bus įtrauktos „REPowerEU“ priemonės, taip pat atsižvelgta į sumažintą didžiausią finansinį įnašą. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Kipro strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (29) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Kipro sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Kipre būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(29)

2022 m. Komisija patvirtino visus Kipro sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Kipre būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (30) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Kiprui kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su verslo aplinka, visų pirma su valstybės valdomų subjektų valdymu, atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimu, elektros tinklo atnaujinimu ir modernizavimu, energetikos tinklų jungtimis, energijos vartojimo efektyvumu, darniu transportu ir žaliajai pertvarkai reikalingais įgūdžiais; |
| --- | --- |

(30)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Kiprui kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su verslo aplinka, visų pirma su valstybės valdomų subjektų valdymu, atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimu, elektros tinklo atnaujinimu ir modernizavimu, energetikos tinklų jungtimis, energijos vartojimo efektyvumu, darniu transportu ir žaliajai pertvarkai reikalingais įgūdžiais;

| (31) | valdymo sistemoje yra spragų, susijusių su tarptautiniais standartais, pvz., EBPO gairėmis dėl valstybės valdomų įmonių valdymo ir Pasaulio banko priemonių rinkiniu dėl valstybės valdomų įmonių valdymo. Visų pirma valstybės valdomų įmonių veiksmingumą ir efektyvumą padidintų didesnis skaidrumas ir didesnė atskaitomybė už finansinius rezultatus ir viešuosius tikslus, taip pat geriausios praktikos taikymas, pavyzdžiui, nuopelnais grindžiamo ir skaidraus skyrimo į valstybės valdomų įmonių valdymo organus procesas. Dabartinę padėtį taip pat pagerintų valstybės valdomų įmonių nuosavybės funkcijos perkėlimas iš į politiką orientuotų šakinių ministerijų į specialią centrinę įstaigą arba bent jau centralizuoto stebėsenos padalinio finansų ministerijoje įkūrimas. Geresnis valdymas padėtų užtikrinti, kad valstybės valdomų įmonių pagrindiniai viešųjų investicijų projektai būtų užbaigti laiku, o tai savo ruožtu sudarytų palankesnes sąlygas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Imantis su valstybės valdomomis įmonėmis susijusių veiksmų, valdymas Kipre taptų veiksmingesnis, o rinka būtų teisingesnė ir skaidresnė vietos ir užsienio įmonėms. Tokie veiksmai atitiktų ilgalaikės Kipro strategijos tikslus ir veiksmų planą, kuriuo ši strategija grindžiama (iniciatyvos sritis „Modernizuoti pusiau valstybės organizacijas ir kurti tinkamas paskatas inovacijoms ir veiksmingumui“). Valstybės valdomų įmonių valdymui gerinti skirta politika taip pat gali padėti didinti viešojo sektoriaus veiksmingumą. Kipras paprašė Tarptautinio valiutos fondo techninės pagalbos valstybės valdomų įmonių valdymui; |
| --- | --- |

(31)

valdymo sistemoje yra spragų, susijusių su tarptautiniais standartais, pvz., EBPO gairėmis dėl valstybės valdomų įmonių valdymo ir Pasaulio banko priemonių rinkiniu dėl valstybės valdomų įmonių valdymo. Visų pirma valstybės valdomų įmonių veiksmingumą ir efektyvumą padidintų didesnis skaidrumas ir didesnė atskaitomybė už finansinius rezultatus ir viešuosius tikslus, taip pat geriausios praktikos taikymas, pavyzdžiui, nuopelnais grindžiamo ir skaidraus skyrimo į valstybės valdomų įmonių valdymo organus procesas. Dabartinę padėtį taip pat pagerintų valstybės valdomų įmonių nuosavybės funkcijos perkėlimas iš į politiką orientuotų šakinių ministerijų į specialią centrinę įstaigą arba bent jau centralizuoto stebėsenos padalinio finansų ministerijoje įkūrimas. Geresnis valdymas padėtų užtikrinti, kad valstybės valdomų įmonių pagrindiniai viešųjų investicijų projektai būtų užbaigti laiku, o tai savo ruožtu sudarytų palankesnes sąlygas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Imantis su valstybės valdomomis įmonėmis susijusių veiksmų, valdymas Kipre taptų veiksmingesnis, o rinka būtų teisingesnė ir skaidresnė vietos ir užsienio įmonėms. Tokie veiksmai atitiktų ilgalaikės Kipro strategijos tikslus ir veiksmų planą, kuriuo ši strategija grindžiama (iniciatyvos sritis „Modernizuoti pusiau valstybės organizacijas ir kurti tinkamas paskatas inovacijoms ir veiksmingumui“). Valstybės valdomų įmonių valdymui gerinti skirta politika taip pat gali padėti didinti viešojo sektoriaus veiksmingumą. Kipras paprašė Tarptautinio valiutos fondo techninės pagalbos valstybės valdomų įmonių valdymui;

| (32) | visas Kipro atsinaujinančiųjų energijos išteklių potencialas galėtų būti dar labiau išnaudotas, visų pirma toliau investuojant į elektros tinklo atnaujinimą bei modernizavimą ir renkantis energijos kaupimo tinkle įrenginius. Elektros energijos pirkimo sutartys ir sutartys dėl kainų skirtumų gali būti tinkamos ekonominės priemonės atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrai paspartinti. Šiuo metu Kipre dujos nenaudojamos, nors nafta sudaro 83,2 % viso energijos rūšių derinio. Atsižvelgiant į pasaulio rinkose labai svyruojančias energijos kainas, Kipro ekonomikos tvarumui išlaikyti labai svarbu mažinti didelę priklausomybę nuo naftos, o Kipras ją visą importuoja. Siekiant įvairinti energijos tiekimą ir mažinti priklausomybę nuo importo, Kiprui būtų naudingos elektros tinklų jungtys ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtra, taip pat naujos investicijos į infrastruktūrą ir tinklus. Be to, siekiant pažaboti energijos vartojimo augimą, energijos vartojimo efektyvumo politiką būtų galima išplėsti, o jos įgyvendinimą paspartinti. Taip pat tikimasi, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonės padės spręsti didelės energijos nepriteklių patiriančių gyventojų dalies (19,4 % 2021 m.) problemą, be kita ko, kai tikslinga, naudojant sanglaudos politikos fondų lėšas. Kiprui būtų naudinga pereiti prie darniojo transporto. Šiuo metu sala priklauso nuo privataus transporto ir visam transporto sektoriui 2020 m. teko 21 % viso išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, o elektrinių transporto priemonių dalis pagal naujas registracijas ir įkrovimo prieigų skaičių vienai transporto priemonei yra mažiausia Sąjungoje. Kad Kipras pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės didesnio užmojo mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį bei energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(32)

visas Kipro atsinaujinančiųjų energijos išteklių potencialas galėtų būti dar labiau išnaudotas, visų pirma toliau investuojant į elektros tinklo atnaujinimą bei modernizavimą ir renkantis energijos kaupimo tinkle įrenginius. Elektros energijos pirkimo sutartys ir sutartys dėl kainų skirtumų gali būti tinkamos ekonominės priemonės atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrai paspartinti. Šiuo metu Kipre dujos nenaudojamos, nors nafta sudaro 83,2 % viso energijos rūšių derinio. Atsižvelgiant į pasaulio rinkose labai svyruojančias energijos kainas, Kipro ekonomikos tvarumui išlaikyti labai svarbu mažinti didelę priklausomybę nuo naftos, o Kipras ją visą importuoja. Siekiant įvairinti energijos tiekimą ir mažinti priklausomybę nuo importo, Kiprui būtų naudingos elektros tinklų jungtys ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtra, taip pat naujos investicijos į infrastruktūrą ir tinklus. Be to, siekiant pažaboti energijos vartojimo augimą, energijos vartojimo efektyvumo politiką būtų galima išplėsti, o jos įgyvendinimą paspartinti. Taip pat tikimasi, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonės padės spręsti didelės energijos nepriteklių patiriančių gyventojų dalies (19,4 % 2021 m.) problemą, be kita ko, kai tikslinga, naudojant sanglaudos politikos fondų lėšas. Kiprui būtų naudinga pereiti prie darniojo transporto. Šiuo metu sala priklauso nuo privataus transporto ir visam transporto sektoriui 2020 m. teko 21 % viso išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, o elektrinių transporto priemonių dalis pagal naujas registracijas ir įkrovimo prieigų skaičių vienai transporto priemonei yra mažiausia Sąjungoje. Kad Kipras pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės didesnio užmojo mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį bei energijos vartojimo efektyvumą;

| (33) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. 2022 m. trūko kelių profesijų, kurioms reikia konkrečių įgūdžių ar žinių, reikalingų žaliajai pertvarkai, darbo jėgos, o pagrindiniuose sektoriuose (pvz., statybos, gamybos) registruotas vis didesnis laisvų darbo vietų lygis. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. |
| --- | --- |

(33)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. 2022 m. trūko kelių profesijų, kurioms reikia konkrečių įgūdžių ar žinių, reikalingų žaliajai pertvarkai, darbo jėgos, o pagrindiniuose sektoriuose (pvz., statybos, gamybos) registruotas vis didesnis laisvų darbo vietų lygis. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai.

| (34) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (15) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(34)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (15) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (35) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Kiprui skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios ir ketvirtos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(35)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Kiprui skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios ir ketvirtos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo;

| (36) | atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su privačiojo sektoriaus, valdžios sektoriaus ir išorės skola. 2 rekomendacija padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 35 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su privačiojo sektoriaus, valdžios sektoriaus ir išorės skola. 2 rekomendacija padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 35 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas,

REKOMENDUOJA Kiprui 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Sudaryti palankesnes sąlygas privačiojo sektoriaus skolos mažinimui, be kita ko, įgyvendinant veiksmingą teisės naudotis turtu atėmimo sistemą.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, ir išsaugoti apdairią vidutinės trukmės fiskalinę būklę.

2.

Sparčiau įgyvendinti savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, be kita ko, užtikrinant tinkamus administracinius gebėjimus, ir greitai užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Imtis priemonių valstybės valdomų įmonių valdymui gerinti pagal tarptautinius standartus.

4.

Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įvairinti energijos tiekimą. Geriau išnaudoti visą esamą atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos potencialą, paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą pasitelkus tinkamas ekonomines priemones ir toliau investuojant į elektros tinklo, įskaitant energijos kaupimo įrenginius, atnaujinimą ir modernizavimą. Spartinti elektros tinklų jungčių plėtrą. Išplėsti ir paspartinti energijos vartojimo efektyvumo priemones, siekiant, inter alia, spręsti energijos nepritekliaus problemą. Išplėsti ir paspartinti perėjimą prie darniojo transporto. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10686/2021; ST 10686/2021 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Kipro stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 58).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Kipro nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Kipro stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 104).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Kipro vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 8,2 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį.

13

(14)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

14

(15)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį ir 9 straipsnio 2 dalį.

15

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/125

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Latvijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl Latvijos stabilumo programos

(2023/C 312/14)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Latvija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. 2023 m. vasario 24 d. Komisija taip pat priėmė nuomonę dėl Latvijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Latvija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. 2023 m. vasario 24 d. Komisija taip pat priėmė nuomonę dėl Latvijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 30 d. Latvija pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Latvijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Latvija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 30 d. Latvija pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Latvijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Latvija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 25 d. Latvija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 17 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Latvijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 25 d. Latvija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 17 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Latvijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Latvijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Latvijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Latvija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Latvijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Latvijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Latvijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Latvija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Latvijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Latvijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Latvijoje makroekonominio disbalanso nėra. Visų pirma su išorės skolinimusi ir būstu susijęs pažeidžiamumas tebėra nedidelis, o su konkurencingumu susijęs pažeidžiamumas yra aktualus, tačiau numatoma, kad artimiausiu metu jis bus apskritai suvaldytas. Pastaruoju metu labai padidėjo einamosios sąskaitos deficitas, tačiau tikimasi, kad 2023 m. deficitas gerokai sumažės, o 2024 m. – dar labiau. Tikimasi, kad Latvijos grynoji tarptautinių investicijų pozicija, kuri per pastarąjį dešimtmetį labai pagerėjo, išliks iš esmės stabili. Nepaisant to, jei infliacija ir spaudimas darbo užmokesčiui užsitęstų, tai galėtų pakenkti Latvijos konkurencingumui, ypač dėl to, kad grynoji infliacija gerokai viršija euro zonos vidurkį. Nors pastaruoju metu būsto kainos augo sparčiau, neatrodo, kad būsto kainos būtų labai pervertintos. Be to, 2022 m. pabaigoje būsto kainų augimas sulėtėjo, hipotekinis skolinimas buvo menkas, o namų ūkių skola yra nedidelė ir, palyginti su namų ūkių pajamomis, mažėja. Latvija susiduria su pagrindinėmis struktūrinėmis ekonominėmis problemomis, susijusiomis su mažėjančia darbo jėgos pasiūla, kuri prisidėjo prie spartaus vienetui tenkančių darbo sąnaudų padidėjimo ir vidutinės trukmės laikotarpiu gali sumažinti konkurencingumą. Politikos situacija apskritai yra palanki, nors tam tikros papildomos pastangos galėtų padėti mažinti nustatytų pažeidžiamumo veiksnių keliamą riziką. Šiuo atžvilgiu būtų svarbi konkurencingumo išsaugojimo politika, įskaitant darbo jėgos pasiūlos kokybės ir kiekybės didinimo priemones. Statybos leidimų išdavimo proceso sutrumpinimas padėtų remti būsto pasiūlą ir pagerintų būsto rinkos padėtį; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Latvijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Latvijoje makroekonominio disbalanso nėra. Visų pirma su išorės skolinimusi ir būstu susijęs pažeidžiamumas tebėra nedidelis, o su konkurencingumu susijęs pažeidžiamumas yra aktualus, tačiau numatoma, kad artimiausiu metu jis bus apskritai suvaldytas. Pastaruoju metu labai padidėjo einamosios sąskaitos deficitas, tačiau tikimasi, kad 2023 m. deficitas gerokai sumažės, o 2024 m. – dar labiau. Tikimasi, kad Latvijos grynoji tarptautinių investicijų pozicija, kuri per pastarąjį dešimtmetį labai pagerėjo, išliks iš esmės stabili. Nepaisant to, jei infliacija ir spaudimas darbo užmokesčiui užsitęstų, tai galėtų pakenkti Latvijos konkurencingumui, ypač dėl to, kad grynoji infliacija gerokai viršija euro zonos vidurkį. Nors pastaruoju metu būsto kainos augo sparčiau, neatrodo, kad būsto kainos būtų labai pervertintos. Be to, 2022 m. pabaigoje būsto kainų augimas sulėtėjo, hipotekinis skolinimas buvo menkas, o namų ūkių skola yra nedidelė ir, palyginti su namų ūkių pajamomis, mažėja. Latvija susiduria su pagrindinėmis struktūrinėmis ekonominėmis problemomis, susijusiomis su mažėjančia darbo jėgos pasiūla, kuri prisidėjo prie spartaus vienetui tenkančių darbo sąnaudų padidėjimo ir vidutinės trukmės laikotarpiu gali sumažinti konkurencingumą. Politikos situacija apskritai yra palanki, nors tam tikros papildomos pastangos galėtų padėti mažinti nustatytų pažeidžiamumo veiksnių keliamą riziką. Šiuo atžvilgiu būtų svarbi konkurencingumo išsaugojimo politika, įskaitant darbo jėgos pasiūlos kokybės ir kiekybės didinimo priemones. Statybos leidimų išdavimo proceso sutrumpinimas padėtų remti būsto pasiūlą ir pagerintų būsto rinkos padėtį;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Latvijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,1 % BVP 2021 m. iki 4,4 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 43,7 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 40,8 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Latvijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų; Savo ruožtu Komisija konstatavo, kad remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Latvija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Latvijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,1 % BVP 2021 m. iki 4,4 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 43,7 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 40,8 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Latvijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų; Savo ruožtu Komisija konstatavo, kad remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Latvija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė šildymo išlaidų kompensavimą (pagal naudojamą energijos šaltinį) ir sąskaitų už elektrą mažinimą namų ūkiams; mėnesines išmokas pažeidžiamiems namų ūkiams ir šeimoms su vaikais, taip pat ankstesnį pensijų indeksavimą; dotacijas energijai imlioms įmonėms ir padidėjusių elektros energijos išlaidų kompensavimą įmonėms. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynosios biudžeto išlaidos sudarė 1,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat padarė iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,2 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 1,2 % BVP, palyginti su 5,0 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė šildymo išlaidų kompensavimą (pagal naudojamą energijos šaltinį) ir sąskaitų už elektrą mažinimą namų ūkiams; mėnesines išmokas pažeidžiamiems namų ūkiams ir šeimoms su vaikais, taip pat ankstesnį pensijų indeksavimą; dotacijas energijai imlioms įmonėms ir padidėjusių elektros energijos išlaidų kompensavimą įmonėms. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynosios biudžeto išlaidos sudarė 1,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat padarė iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,2 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 1,2 % BVP, palyginti su 5,0 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Latvijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Taryba taip pat rekomendavo Latvijai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Latvijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Taryba taip pat rekomendavo Latvijai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo neutrali (0,0 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Latvija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,1 % BVP (2021 m. – 1,3 %). Dėl pajėgumų apribojimų ir padidėjusių statybos kainų kai kurios investicijos, finansuojamos Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, 2022 m. buvo atidėtos, todėl išlaidos šiek tiek sumažėjo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai turės 1,2 procentinio punkto stabdomąjį poveikį (9). Todėl Latvija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitinka Tarybos rekomendacijos. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,3 procentinio punkto. Todėl Latvija kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo neutrali (0,0 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Latvija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,1 % BVP (2021 m. – 1,3 %). Dėl pajėgumų apribojimų ir padidėjusių statybos kainų kai kurios investicijos, finansuojamos Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, 2022 m. buvo atidėtos, todėl išlaidos šiek tiek sumažėjo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai turės 1,2 procentinio punkto stabdomąjį poveikį (9). Todėl Latvija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitinka Tarybos rekomendacijos. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,3 procentinio punkto. Todėl Latvija kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra atsargus 2023 m. ir vėlesniais metais. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. nekis, o 2024 m. augs 2,0 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realiojo BVP augimas bus didesnis – 1,4 % 2023 m. ir 2,8 % 2024 m., atsižvelgiant į 2023 m. stabilumo programą neįtrauktus naujus paskelbtus duomenis, t. y. patikslintus BVP augimo 2022 m. duomenis ir 2023 m. pirmojo ketvirčio išankstinį įvertį, pagal kuriuos BVP augimas yra didesnis, nei tikėtasi anksčiau. Tačiau, vertinant nominaliąja verte, abiejose prognozėse prognozuojamas BVP augimas yra panašus: 2023 m. stabilumo programoje numatomas 11,7 % ir 5,5 % augimas atitinkamai 2023 ir 2024 m., o Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje atitinkamais metais prognozuojamas 10,5 % ir 5,6 % augimas; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra atsargus 2023 m. ir vėlesniais metais. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. nekis, o 2024 m. augs 2,0 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realiojo BVP augimas bus didesnis – 1,4 % 2023 m. ir 2,8 % 2024 m., atsižvelgiant į 2023 m. stabilumo programą neįtrauktus naujus paskelbtus duomenis, t. y. patikslintus BVP augimo 2022 m. duomenis ir 2023 m. pirmojo ketvirčio išankstinį įvertį, pagal kuriuos BVP augimas yra didesnis, nei tikėtasi anksčiau. Tačiau, vertinant nominaliąja verte, abiejose prognozėse prognozuojamas BVP augimas yra panašus: 2023 m. stabilumo programoje numatomas 11,7 % ir 5,5 % augimas atitinkamai 2023 ir 2024 m., o Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje atitinkamais metais prognozuojamas 10,5 % ir 5,6 % augimas;

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,0 % BVP. 2023 m. deficito koregavimas daugiausia atspindi išlaidų pokyčius. Laipsniškai panaikinus daugumą su pandemija susijusių paramos priemonių, deficitas turėtų sumažėti, o 2022 m. vienkartinės išlaidos, skirtos nacionaliniam dujų rezervui sukurti, 2023 m. nenumatomos. Šias sutaupytas lėšas iš dalies kompensuos į 2023 m. biudžeto paketą įtrauktos išlaidų priemonės, pavyzdžiui, viešojo administravimo ir medicinos darbuotojų darbo užmokesčio didinimas, didesnės einamosios išlaidos sveikatos priežiūros paslaugoms, mokslui, moksliniams tyrimams ir aukštajam mokslui, taip pat didelis viešųjų investicijų paketas, skirtas gynybai ir vidaus saugumui. Be to, dėl didesnių indeksavimo koeficientų tikimasi didesnių išlaidų pensijoms ir išmokoms. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 40,8 % 2022 m. pabaigoje iki 39,6 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,8 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas šiek tiek didesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, t. y. 39,8 % 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,0 % BVP. 2023 m. deficito koregavimas daugiausia atspindi išlaidų pokyčius. Laipsniškai panaikinus daugumą su pandemija susijusių paramos priemonių, deficitas turėtų sumažėti, o 2022 m. vienkartinės išlaidos, skirtos nacionaliniam dujų rezervui sukurti, 2023 m. nenumatomos. Šias sutaupytas lėšas iš dalies kompensuos į 2023 m. biudžeto paketą įtrauktos išlaidų priemonės, pavyzdžiui, viešojo administravimo ir medicinos darbuotojų darbo užmokesčio didinimas, didesnės einamosios išlaidos sveikatos priežiūros paslaugoms, mokslui, moksliniams tyrimams ir aukštajam mokslui, taip pat didelis viešųjų investicijų paketas, skirtas gynybai ir vidaus saugumui. Be to, dėl didesnių indeksavimo koeficientų tikimasi didesnių išlaidų pensijoms ir išmokoms. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 40,8 % 2022 m. pabaigoje iki 39,6 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,8 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas šiek tiek didesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, t. y. 39,8 % 2023 m. pabaigoje;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas daugiausia sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,0 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,5 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., sumažės 0,1 procentinio punkto BVP. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 1,2 % BVP) panaikinimas; |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas daugiausia sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,0 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,5 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., sumažės 0,1 procentinio punkto BVP. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 1,2 % BVP) panaikinimas;

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Latvijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Latvija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Latvijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Latvijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Latvija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Latvijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 0,9 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo neutrali (0,0 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,5 % BVP. Tai apima 0,4 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos (0,1 % BVP) didesnės išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą skatina į 2023 m. biudžeto paketą įtrauktos išlaidų priemonės, kaip antai administracijos ir medicinos darbuotojų darbo užmokesčio didinimas, papildomas einamųjų išlaidų finansavimas onkologijos, mokslo ir mokslinių tyrimų srityse ir kitos diskrecinės einamosios išlaidos nacionalinei administracijai, taip pat didesnės išlaidos pensijoms ir išmokoms. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 2,2 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 1,0 procentinio punkto (13).
  Todėl Latvija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, viešajam transportui skirtų elektrinių transporto priemonių pirkimą, daugiabučių pastatų ir komercinės paskirties nekilnojamojo turto objektų energijos vartojimo efektyvumo didinimą, elektros energijos perdavimo ir paskirstymo tinklų modernizavimą, gelbėjimo tarnybų reagavimo pajėgumų stiprinimą, valdymo skaitmeninių platformų ir sistemų viešajame sektoriuje centralizavimą, skaitmeninių įgūdžių ugdymą ir procesų skaitmenizavimą įmonėse, plačiajuosčio ryšio infrastruktūros plėtrą, taip pat skaitmenizavimo skatinimą švietimo sektoriuje. Tos viešosios investicijos daugiausia finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 0,9 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo neutrali (0,0 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,5 % BVP. Tai apima 0,4 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos (0,1 % BVP) didesnės išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą skatina į 2023 m. biudžeto paketą įtrauktos išlaidų priemonės, kaip antai administracijos ir medicinos darbuotojų darbo užmokesčio didinimas, papildomas einamųjų išlaidų finansavimas onkologijos, mokslo ir mokslinių tyrimų srityse ir kitos diskrecinės einamosios išlaidos nacionalinei administracijai, taip pat didesnės išlaidos pensijoms ir išmokoms. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 2,2 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 1,0 procentinio punkto (13).

Todėl Latvija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, viešajam transportui skirtų elektrinių transporto priemonių pirkimą, daugiabučių pastatų ir komercinės paskirties nekilnojamojo turto objektų energijos vartojimo efektyvumo didinimą, elektros energijos perdavimo ir paskirstymo tinklų modernizavimą, gelbėjimo tarnybų reagavimo pajėgumų stiprinimą, valdymo skaitmeninių platformų ir sistemų viešajame sektoriuje centralizavimą, skaitmeninių įgūdžių ugdymą ir procesų skaitmenizavimą įmonėse, plačiajuosčio ryšio infrastruktūros plėtrą, taip pat skaitmenizavimo skatinimą švietimo sektoriuje. Tos viešosios investicijos daugiausia finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,5 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su paramos priemonių, skirtų aukštų energijos kainų poveikiui sušvelninti, laipsnišku panaikinimu, su COVID-19 pandemija susijusių einamųjų išlaidų nebuvimu ir tuo, kad investicijos, skirtos padėti atsigauti po pandemijos, 2023 m. bus užbaigtos. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje šiek tiek padidės iki 39,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,7 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP didesnis: 40,5 % 2024 m. pabaigoje, daugiausia dėl mažesnio nominaliojo BVP; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,5 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su paramos priemonių, skirtų aukštų energijos kainų poveikiui sušvelninti, laipsnišku panaikinimu, su COVID-19 pandemija susijusių einamųjų išlaidų nebuvimu ir tuo, kad investicijos, skirtos padėti atsigauti po pandemijos, 2023 m. bus užbaigtos. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje šiek tiek padidės iki 39,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,7 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP didesnis: 40,5 % 2024 m. pabaigoje, daugiausia dėl mažesnio nominaliojo BVP;

| (23) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (24) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga struktūrinį balansą pagerinti bent 0,5 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (15) 2024 m. neturėtų viršyti 3,0 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Tai taip pat padės sumažinti grynąją infliaciją, kuri gerokai viršija euro zonos vidurkį ir, jei užsitęstų, galėtų lemti konkurencingumo sumažėjimą. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,0 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga struktūrinį balansą pagerinti bent 0,5 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (15) 2024 m. neturėtų viršyti 3,0 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Tai taip pat padės sumažinti grynąją infliaciją, kuri gerokai viršija euro zonos vidurkį ir, jei užsitęstų, galėtų lemti konkurencingumo sumažėjimą. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,0 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 1,3 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 1,3 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 5,5 % BVP 2023 m. iki 6,1 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas ir didesnes Sąjungos, be kita ko, pagal Priemonę, finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 5,5 % BVP 2023 m. iki 6,1 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas ir didesnes Sąjungos, be kita ko, pagal Priemonę, finansuojamas investicijas;

| (27) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,2 % BVP 2025 m. ir iki 0,7 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas 2024 m. nesieks 3 % BVP ir per programos laikotarpį liks mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 39,7 % 2024 m. pabaigoje iki 38,9 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,2 % BVP 2025 m. ir iki 0,7 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas 2024 m. nesieks 3 % BVP ir per programos laikotarpį liks mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 39,7 % 2024 m. pabaigoje iki 38,9 % iki 2026 m. pabaigos;

| (28) | Latvijos mokestinės pajamos, išreikštos BVP dalimi, yra gerokai mažesnės už Sąjungos vidurkį. Tai riboja viešųjų paslaugų teikimą, ypač sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos srityse. Palyginti su Sąjungos vidurkiu, kapitalo ir nekilnojamojo turto mokesčiai yra santykinai nedideli ir suteikia galimybių padidinti mokestines pajamas. Be to, Latvija surenka palyginti mažai pajamų iš darbo jėgos apmokestinimo, nors mokesčių tarifai yra gana aukšti. Tai rodo, kad reikia toliau stengtis gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir kovoti su šešėline ekonomika. Skurdas ir nelygybė tebėra dideli, ypač dėl mažų išlaidų socialinei apsaugai. Socialinės apsaugos sistemos adekvatumas pagerintas, tačiau skurdo ar socialinės atskirties rizika tebėra didelė, ypač pažeidžiamiausiems asmenims. Skurdo ar socialinės atskirties rizika senatvėje yra didžiausia Sąjungoje (Latvijoje 45,9 %, palyginti su 19,5 % Sąjungoje 2021 m.), taip pat išlieka labai didelė neįgaliesiems (Latvijoje 41,2 %, palyginti su 29,7 % Sąjungoje 2021 m.). Dėl socialinių darbuotojų trūkumo ir didelio darbo krūvio, taip pat dėl skirtumų tarp savivaldybių tebėra sudėtinga gauti individualius poreikius atitinkančias socialines paslaugas ir užtikrinti jų kokybę. Ilgalaikės priežiūros sistema yra susiskaidžiusi, o perėjimo nuo institucinės priežiūros prie priežiūros namuose ir bendruomenėje teikiamų paslaugų pažanga nedidelė. Socialinio būsto adekvatumas ir prieinamumas yra riboti dėl nepakankamo ilgalaikio finansavimo. Palyginti su Sąjungos vidurkiu, viešosios išlaidos sveikatos priežiūrai, kaip BVP dalis, yra nedidelės, o vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto planuose numatoma, kad jos sumažės nuo 5,6 % BVP 2022 m. iki 3,6 % 2026 m., kaip numatyta 2023 m. stabilumo programoje. Tai taip pat yra gerokai mažiau nei 2021–2027 m. Latvijos visuomenės sveikatos politikos gairėse nurodytas viešasis sveikatos priežiūros finansavimas iki 2027 m., t. y. 6 % BVP. Nors šis sumažėjimas daugiausia susijęs su laipsnišku laikinų COVID-19 paramos priemonių taikymo nutraukimu, taip pat trūksta tvaraus sveikatos priežiūros finansavimo planų. Be to, Latvijos sveikatos priežiūros sektoriuje trūksta darbuotojų, ypač slaugytojų. Todėl vienodos galimybės laiku gauti sveikatos priežiūros paslaugas yra ribotos; |
| --- | --- |

(28)

Latvijos mokestinės pajamos, išreikštos BVP dalimi, yra gerokai mažesnės už Sąjungos vidurkį. Tai riboja viešųjų paslaugų teikimą, ypač sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos srityse. Palyginti su Sąjungos vidurkiu, kapitalo ir nekilnojamojo turto mokesčiai yra santykinai nedideli ir suteikia galimybių padidinti mokestines pajamas. Be to, Latvija surenka palyginti mažai pajamų iš darbo jėgos apmokestinimo, nors mokesčių tarifai yra gana aukšti. Tai rodo, kad reikia toliau stengtis gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir kovoti su šešėline ekonomika. Skurdas ir nelygybė tebėra dideli, ypač dėl mažų išlaidų socialinei apsaugai. Socialinės apsaugos sistemos adekvatumas pagerintas, tačiau skurdo ar socialinės atskirties rizika tebėra didelė, ypač pažeidžiamiausiems asmenims. Skurdo ar socialinės atskirties rizika senatvėje yra didžiausia Sąjungoje (Latvijoje 45,9 %, palyginti su 19,5 % Sąjungoje 2021 m.), taip pat išlieka labai didelė neįgaliesiems (Latvijoje 41,2 %, palyginti su 29,7 % Sąjungoje 2021 m.). Dėl socialinių darbuotojų trūkumo ir didelio darbo krūvio, taip pat dėl skirtumų tarp savivaldybių tebėra sudėtinga gauti individualius poreikius atitinkančias socialines paslaugas ir užtikrinti jų kokybę. Ilgalaikės priežiūros sistema yra susiskaidžiusi, o perėjimo nuo institucinės priežiūros prie priežiūros namuose ir bendruomenėje teikiamų paslaugų pažanga nedidelė. Socialinio būsto adekvatumas ir prieinamumas yra riboti dėl nepakankamo ilgalaikio finansavimo. Palyginti su Sąjungos vidurkiu, viešosios išlaidos sveikatos priežiūrai, kaip BVP dalis, yra nedidelės, o vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto planuose numatoma, kad jos sumažės nuo 5,6 % BVP 2022 m. iki 3,6 % 2026 m., kaip numatyta 2023 m. stabilumo programoje. Tai taip pat yra gerokai mažiau nei 2021–2027 m. Latvijos visuomenės sveikatos politikos gairėse nurodytas viešasis sveikatos priežiūros finansavimas iki 2027 m., t. y. 6 % BVP. Nors šis sumažėjimas daugiausia susijęs su laipsnišku laikinų COVID-19 paramos priemonių taikymo nutraukimu, taip pat trūksta tvaraus sveikatos priežiūros finansavimo planų. Be to, Latvijos sveikatos priežiūros sektoriuje trūksta darbuotojų, ypač slaugytojų. Todėl vienodos galimybės laiku gauti sveikatos priežiūros paslaugas yra ribotos;

| (29) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Latvijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Latvija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 9 plano tarpines reikšmes, o bendra išmoka siekė 201 mln. EUR. Atsižvelgdama į objektyvias aplinkybes, susijusias su energijos ir statybinių medžiagų kainų didėjimu ir tiekimo grandinių suvaržymu dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, Latvija ketina pateikti plano pakeitimų ir įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad paspartintų ekonomikos dekarbonizaciją ir sumažintų priklausomybę nuo iškastinio kuro. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Latvijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(29)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Latvijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Latvija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 9 plano tarpines reikšmes, o bendra išmoka siekė 201 mln. EUR. Atsižvelgdama į objektyvias aplinkybes, susijusias su energijos ir statybinių medžiagų kainų didėjimu ir tiekimo grandinių suvaržymu dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, Latvija ketina pateikti plano pakeitimų ir įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad paspartintų ekonomikos dekarbonizaciją ir sumažintų priklausomybę nuo iškastinio kuro. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Latvijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (30) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Latvijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Latvijoje būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(30)

2022 m. Komisija patvirtino visus Latvijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Latvijoje būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (31) | be ekonominių ir socialinių problemų, į kurias atsižvelgta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane bei sanglaudos politikos programose, Latvija patiria problemų, susijusių su galimybėmis gauti finansavimą, energetika ir žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

(31)

be ekonominių ir socialinių problemų, į kurias atsižvelgta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane bei sanglaudos politikos programose, Latvija patiria problemų, susijusių su galimybėmis gauti finansavimą, energetika ir žaliąja pertvarka;

| (32) | 2021 m. privačiojo sektoriaus kredito srautas sudarė 1 % BVP, t. y. buvo gerokai mažesnis už ekonomikos augimo tempą. Dėl to toliau mažėja privačiojo sektoriaus skola, kuri yra viena mažiausių Sąjungoje. Šis menkas kreditų augimas tam tikru mastu atspindi menką paklausą, tačiau jam įtakos taip pat turi keletas su pasiūla susijusių problemų. Ypač sunku gauti kreditą mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Taip yra iš dalies dėl jų didesnės kredito rizikos, taip pat dėl didelės kredito kainos ir biurokratizmo. Be to, dėl įkeičiamo turto menko likvidumo ypač sunku gauti kreditą už Rygos regiono ribų. Tai yra didelė kliūtis tiek hipotekiniam skolinimui, tiek skolinimui įmonėms. Politikos pastangos daugiausia nukreiptos skolinimui remti derinant jas su viešosiomis dotacijomis. Tačiau dėl to valdžios sektoriaus biudžetas patiria didelių išlaidų, todėl tai nėra tvarus skolinimo skatinimo būdas. Norint sumažinti kredito pasiūlos suvaržymus, reikia apskritai pagerinti verslo aplinkos skaidrumą ir pasitikėjimą ja, be kita ko, sumažinti šešėlinės ekonomikos mastą. Be to, pagerinus nemokumo procesą, kad būtų pasiektas aukštas įmonių restruktūrizavimo lygis ir galbūt didesnės paskolų susigrąžinimo normos, sumažėtų suvokiama rizika bankams ir padidėtų skolinimas. Tikslinės paskolų ir garantijų sistemos galėtų padėti sumažinti bankams kylančią likvidumo riziką, kai jie priima užstatą palyginti nelikvidžiose rinkose. Viešosios skolinimo sistemos strategiškai svarbioms investicijų sritims, pavyzdžiui, žaliajai pertvarkai ir regioninei plėtrai, galėtų padidinti veiksmingą konkurenciją bankų rinkoje arba užpildyti rinkos spragą, kai bankų finansavimas yra per brangus arba jo nėra. Be to, valstybės garantijų ir skolinimo sistemos, palyginti su dotacijų sistemomis, yra daug ekonomiškesnis būdas remti privatų skolinimąsi. Be kliūčių gauti bankų finansavimą, nepakankamai išvystyta Latvijos alternatyvių finansavimo šaltinių rinka, kuri galėtų suteikti įmonėms daugiau galimybių gauti finansavimą; |
| --- | --- |

(32)

2021 m. privačiojo sektoriaus kredito srautas sudarė 1 % BVP, t. y. buvo gerokai mažesnis už ekonomikos augimo tempą. Dėl to toliau mažėja privačiojo sektoriaus skola, kuri yra viena mažiausių Sąjungoje. Šis menkas kreditų augimas tam tikru mastu atspindi menką paklausą, tačiau jam įtakos taip pat turi keletas su pasiūla susijusių problemų. Ypač sunku gauti kreditą mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Taip yra iš dalies dėl jų didesnės kredito rizikos, taip pat dėl didelės kredito kainos ir biurokratizmo. Be to, dėl įkeičiamo turto menko likvidumo ypač sunku gauti kreditą už Rygos regiono ribų. Tai yra didelė kliūtis tiek hipotekiniam skolinimui, tiek skolinimui įmonėms. Politikos pastangos daugiausia nukreiptos skolinimui remti derinant jas su viešosiomis dotacijomis. Tačiau dėl to valdžios sektoriaus biudžetas patiria didelių išlaidų, todėl tai nėra tvarus skolinimo skatinimo būdas. Norint sumažinti kredito pasiūlos suvaržymus, reikia apskritai pagerinti verslo aplinkos skaidrumą ir pasitikėjimą ja, be kita ko, sumažinti šešėlinės ekonomikos mastą. Be to, pagerinus nemokumo procesą, kad būtų pasiektas aukštas įmonių restruktūrizavimo lygis ir galbūt didesnės paskolų susigrąžinimo normos, sumažėtų suvokiama rizika bankams ir padidėtų skolinimas. Tikslinės paskolų ir garantijų sistemos galėtų padėti sumažinti bankams kylančią likvidumo riziką, kai jie priima užstatą palyginti nelikvidžiose rinkose. Viešosios skolinimo sistemos strategiškai svarbioms investicijų sritims, pavyzdžiui, žaliajai pertvarkai ir regioninei plėtrai, galėtų padidinti veiksmingą konkurenciją bankų rinkoje arba užpildyti rinkos spragą, kai bankų finansavimas yra per brangus arba jo nėra. Be to, valstybės garantijų ir skolinimo sistemos, palyginti su dotacijų sistemomis, yra daug ekonomiškesnis būdas remti privatų skolinimąsi. Be kliūčių gauti bankų finansavimą, nepakankamai išvystyta Latvijos alternatyvių finansavimo šaltinių rinka, kuri galėtų suteikti įmonėms daugiau galimybių gauti finansavimą;

| (33) | 2022 m. liepos mėn. parlamentui priėmus sprendimą nuo 2023 m. sausio 1 d. nebepirkti rusiškų gamtinių dujų, Latvija užsitikrino nepriklausomybę nuo rusiškų dujų. Šalies dujų tiekėjams pavyko rasti alternatyvių gamtinių dujų šaltinių, nes iš Lietuvos SGD terminalo Klaipėdoje ir naujojo Suomijos SGD terminalo Inko mieste (Suomija) importuojamos suskystintos gamtinės dujos (SGD). Dabartinė padėtis parodė, kad reikia paspartinti lėtą elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginių diegimą. Latvijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis yra viena didžiausių Sąjungoje, nors 2020–2021 m. ši dalis nepasikeitė. Latvijai būtų naudinga sparčiau naudoti vėjo ir saulės energiją, nes tai yra perspektyviausias ilgalaikis sprendimas padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį. Latvijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane jau numatytos priemonės, kuriomis siekiama pašalinti reguliavimo kliūtis, trukdančias naudoti sausumos vėjo energiją. Tačiau būtų galima dėti daugiau pastangų siekiant paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą elektros energijos gamybai, šildymui ir vėsinimui. Tam reikėtų modernizuoti elektros tinklą, skatinti decentralizuotą elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių, elektros sistemos lankstumą (reagavimą į paklausą ir kaupimą), toliau tobulinti leidimų išdavimo procedūras ir sukurti teisinę sistemą bei paskatas energetikos bendrijoms skatinti. Užbaigus Latvijos sinchronizaciją su Sąjungos elektros tinklu, būtų padidinti perdavimo pajėgumai, kad į tinklą būtų galima integruoti vis didesnę jūros ir sausumos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį. Latvijos, kaip ir kitų Baltijos valstybių narių, elektros tinklas išlieka pažeidžiamas, nes yra sinchronizuotas su BRELL (Baltarusijos, Rusijos, Estijos, Lietuvos ir Latvijos) elektros tinklu. Regioninio elektros tinklo sinchronizavimo su likusia Sąjungos dalimi darbai juda į priekį, tačiau dar nėra baigti. Tuo tikslu būtina bendradarbiauti su Estija ir Lietuva. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Latvijoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus vidurkiu, sumažėjo 30 %, taigi, buvo viršyta siektina sumažinimo reikšmė (15 %). Latvija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (16); |
| --- | --- |

(33)

2022 m. liepos mėn. parlamentui priėmus sprendimą nuo 2023 m. sausio 1 d. nebepirkti rusiškų gamtinių dujų, Latvija užsitikrino nepriklausomybę nuo rusiškų dujų. Šalies dujų tiekėjams pavyko rasti alternatyvių gamtinių dujų šaltinių, nes iš Lietuvos SGD terminalo Klaipėdoje ir naujojo Suomijos SGD terminalo Inko mieste (Suomija) importuojamos suskystintos gamtinės dujos (SGD). Dabartinė padėtis parodė, kad reikia paspartinti lėtą elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginių diegimą. Latvijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis yra viena didžiausių Sąjungoje, nors 2020–2021 m. ši dalis nepasikeitė. Latvijai būtų naudinga sparčiau naudoti vėjo ir saulės energiją, nes tai yra perspektyviausias ilgalaikis sprendimas padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį. Latvijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane jau numatytos priemonės, kuriomis siekiama pašalinti reguliavimo kliūtis, trukdančias naudoti sausumos vėjo energiją. Tačiau būtų galima dėti daugiau pastangų siekiant paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą elektros energijos gamybai, šildymui ir vėsinimui. Tam reikėtų modernizuoti elektros tinklą, skatinti decentralizuotą elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių, elektros sistemos lankstumą (reagavimą į paklausą ir kaupimą), toliau tobulinti leidimų išdavimo procedūras ir sukurti teisinę sistemą bei paskatas energetikos bendrijoms skatinti. Užbaigus Latvijos sinchronizaciją su Sąjungos elektros tinklu, būtų padidinti perdavimo pajėgumai, kad į tinklą būtų galima integruoti vis didesnę jūros ir sausumos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį. Latvijos, kaip ir kitų Baltijos valstybių narių, elektros tinklas išlieka pažeidžiamas, nes yra sinchronizuotas su BRELL (Baltarusijos, Rusijos, Estijos, Lietuvos ir Latvijos) elektros tinklu. Regioninio elektros tinklo sinchronizavimo su likusia Sąjungos dalimi darbai juda į priekį, tačiau dar nėra baigti. Tuo tikslu būtina bendradarbiauti su Estija ir Lietuva. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Latvijoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus vidurkiu, sumažėjo 30 %, taigi, buvo viršyta siektina sumažinimo reikšmė (15 %). Latvija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (16);

| (34) | Latvija turėtų paspartinti pastangas didinti energijos vartojimo efektyvumo priemones, kad sumažintų savo pastatų fondo, taip pat transporto ir pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro, ir įgyvendinti naujas finansavimo ir paramos priemones, kad pasiektų savo ilgalaikės renovacijos strategijos renovacijos tikslus; |
| --- | --- |

(34)

Latvija turėtų paspartinti pastangas didinti energijos vartojimo efektyvumo priemones, kad sumažintų savo pastatų fondo, taip pat transporto ir pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro, ir įgyvendinti naujas finansavimo ir paramos priemones, kad pasiektų savo ilgalaikės renovacijos strategijos renovacijos tikslus;

| (35) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. iš 436 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, trūko 25 profesijų darbuotojų, be kita ko, elektrikų ir mechanikos inžinierių. Pranešta, kad darbo jėgos trūkumas yra veiksnys, ribojantis gamybą pramonės ir statybos sektoriuose; |
| --- | --- |

(35)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. iš 436 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, trūko 25 profesijų darbuotojų, be kita ko, elektrikų ir mechanikos inžinierių. Pranešta, kad darbo jėgos trūkumas yra veiksnys, ribojantis gamybą pramonės ir statybos sektoriuose;

| (36) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (17) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (17) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (37) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina ir tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Latvijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios ir ketvirtos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina ir tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Latvijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios ir ketvirtos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

REKOMENDUOJA Latvijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 3,0 % (18).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinė būklė.

Išplėsti apmokestinimą, be kita ko, nekilnojamojo turto bei kapitalo apmokestinimą, ir padidinti sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos adekvatumą.

2.

Toliau tolygiai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir sparčiai užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Gerinti mažųjų ir vidutinių įmonių galimybes gauti finansavimą taikant viešąsias skolinimo ir garantijų sistemas, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas strateginės svarbos investicijoms, visų pirma žaliosios pertvarkos ir regioninės plėtros srityse.

4.

Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro spartinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos, ypač sausumos ir jūros vėjo bei saulės energijos, naudojimą ir stiprinant energijos vartojimo efektyvumo priemones, pavyzdžiui, taikant naujas finansavimo ir paramos priemones, kad būtų pasiekti ilgalaikės renovacijos strategijos tikslai. Užtikrinti pakankamus tinklo jungčių pajėgumus, kad būtų padidintas tiekimo saugumas, ir tęsti sinchronizavimą su Sąjungos elektros tinklu. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10157/2021 INIT; ST 10157/2021 ADD 1; ST 10157/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Latvijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 63).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Šį stabdomąjį poveikį visų pirma lėmė mažesnės išlaidos investiciniams projektams, bendrai finansuojamiems Sąjungos lėšomis, kurios taip pat turėjo įtakos nacionalinio bendro finansavimo pokyčiams (visų pirma vietos valdžios lygmeniu), taip pat karinės įrangos perdavimas Ukrainai, kuris įrašomas kaip neigiamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas, kurį kompensuoja kapitalo pervedimas.

9

Be to, kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 1,7 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį. Kitų kapitalo išlaidų padidėjimą iš esmės galima paaiškinti dviem veiksniais: gamtinių dujų rezervų sukūrimu nacionalinio energijos tiekimo saugumui užtikrinti ir karinės įrangos perdavimu Ukrainai;

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Latvijos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 112).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Latvijos potencialios gamybos apimties augimas, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, vidutinės trukmės laikotarpiu (10 metų vidurkis) nominaliąja verte bus 11,5 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 1,7 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį dėl to, kad į Komisijos 2023 m. prognozę neįtrauktas gamtinių dujų rezervų sukūrimas energijos tiekimo saugumui užtikrinti ir karinė pagalba Ukrainai.

13

(14)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

14

(15)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

15

(16)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

16

(17)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

17

(18)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,5 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

18

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/135 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/135

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Lietuvos 2023 m. nacionalinės reformų darbotvarkės su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Lietuvos stabilumo programos

(2023/C 312/15)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Lietuva nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Lietuvos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Lietuva nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Lietuvos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. gegužės 14 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Lietuva Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 20 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Lietuva patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. gegužės 14 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Lietuva Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 20 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Lietuva patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 27 d. Lietuva pateikė 2023 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, o 2023 m. balandžio 28 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų darbotvarkė taip pat atspindi Lietuvos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 27 d. Lietuva pateikė 2023 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, o 2023 m. balandžio 28 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų darbotvarkė taip pat atspindi Lietuvos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Lietuvos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Lietuvos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Lietuvos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Lietuvos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Lietuvos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Lietuvos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Lietuvos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Lietuvoje makroekonominio disbalanso nėra. Konkrečiai, pastaruoju metu su kainų konkurencingumu, išorės balansu ir būsto kainų pokyčiais susijęs pažeidžiamumas padidėjo, bet apskritai atrodo, kad šiuo metu yra valdomas. Energijos kainų sukeltas sukrėtimas ir sparčiai didėjanti infliacija padarė didelį poveikį ekonomikai; tačiau prognozuojama, kad mažėjant energijos kainoms Lietuvos konkurencingumas pamažu atsigaus. Dėl padidėjusių energijos importo kainų einamosios sąskaitos būklė 2022 m. gerokai pablogėjo, bet prognozuojama, kad šiais metais ji bus beveik subalansuota. Ateityje nedidelis einamosios sąskaitos deficitas, atsižvelgiant į tvarią atsargų poziciją, pavojaus išorės tvarumui nekels. Nepaisant to, jei infliacija ir spaudimas darbo užmokesčiui užsitęstų, tai galėtų pakenkti Lietuvos konkurencingumui, ypač dėl to, kad grynoji infliacija gerokai viršija euro zonos vidurkį. Nuo pandemijos pradžios būsto kainos labai išaugo, tačiau pervertinimo požymių nėra, be to, didėjant palūkanų normoms ir smunkant ekonomikai, kainos šiuo metu mažėja. Be to, namų ūkių skola yra maža, o bankų sektorius yra gerai kapitalizuotas, labai pelningas ir jame yra mažai neveiksnių paskolų. Politikos situacija apskritai yra palanki, nors kai kurios politikos kryptys galėtų padėti mažinti nustatytų pažeidžiamumo veiksnių keliamą riziką. Šiuo atžvilgiu būtų svarbu toliau vykdyti anticiklinę fiskalinę ir makroprudencinę politiką ir prireikus ją stiprinti. Kita vertus, padėti valdyti kainų ir vienetui tenkančių darbo sąnaudų spaudimą galėtų didesnis dėmesys konkurencijos skatinimui vidaus rinkoje ir politika, kuria siekiama didinti darbo jėgos pasiūlą ir jos kokybę; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Lietuvos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Lietuvoje makroekonominio disbalanso nėra. Konkrečiai, pastaruoju metu su kainų konkurencingumu, išorės balansu ir būsto kainų pokyčiais susijęs pažeidžiamumas padidėjo, bet apskritai atrodo, kad šiuo metu yra valdomas. Energijos kainų sukeltas sukrėtimas ir sparčiai didėjanti infliacija padarė didelį poveikį ekonomikai; tačiau prognozuojama, kad mažėjant energijos kainoms Lietuvos konkurencingumas pamažu atsigaus. Dėl padidėjusių energijos importo kainų einamosios sąskaitos būklė 2022 m. gerokai pablogėjo, bet prognozuojama, kad šiais metais ji bus beveik subalansuota. Ateityje nedidelis einamosios sąskaitos deficitas, atsižvelgiant į tvarią atsargų poziciją, pavojaus išorės tvarumui nekels. Nepaisant to, jei infliacija ir spaudimas darbo užmokesčiui užsitęstų, tai galėtų pakenkti Lietuvos konkurencingumui, ypač dėl to, kad grynoji infliacija gerokai viršija euro zonos vidurkį. Nuo pandemijos pradžios būsto kainos labai išaugo, tačiau pervertinimo požymių nėra, be to, didėjant palūkanų normoms ir smunkant ekonomikai, kainos šiuo metu mažėja. Be to, namų ūkių skola yra maža, o bankų sektorius yra gerai kapitalizuotas, labai pelningas ir jame yra mažai neveiksnių paskolų. Politikos situacija apskritai yra palanki, nors kai kurios politikos kryptys galėtų padėti mažinti nustatytų pažeidžiamumo veiksnių keliamą riziką. Šiuo atžvilgiu būtų svarbu toliau vykdyti anticiklinę fiskalinę ir makroprudencinę politiką ir prireikus ją stiprinti. Kita vertus, padėti valdyti kainų ir vienetui tenkančių darbo sąnaudų spaudimą galėtų didesnis dėmesys konkurencijos skatinimui vidaus rinkoje ir politika, kuria siekiama didinti darbo jėgos pasiūlą ir jos kokybę;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Lietuvos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 1,2 % BVP 2021 m. iki 0,6 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 43,7 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 38,4 % 2022 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Lietuvos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 1,2 % BVP 2021 m. iki 0,6 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 43,7 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 38,4 % 2022 m. pabaigoje;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė pridėtinės vertės mokesčio (PVM) už centralizuotą šilumos tiekimą kompensavimą namų ūkiams, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė viršutines kainų ribas, taikomas buitinių bei nebuitinių vartotojų elektros energijos tarifams ir buitinių vartotojų gamtinių dujų tarifams, ir subsidijas įmonėms, veikiančioms sektoriuose, kuriuos paveikė aukštos energijos kainos. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,3 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,3 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,4 % BVP, palyginti su 0,6 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė pridėtinės vertės mokesčio (PVM) už centralizuotą šilumos tiekimą kompensavimą namų ūkiams, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė viršutines kainų ribas, taikomas buitinių bei nebuitinių vartotojų elektros energijos tarifams ir buitinių vartotojų gamtinių dujų tarifams, ir subsidijas įmonėms, veikiančioms sektoriuose, kuriuos paveikė aukštos energijos kainos. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,3 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,3 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,4 % BVP, palyginti su 0,6 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Lietuvai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Be to, Taryba rekomendavo Lietuvai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Lietuvai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Be to, Taryba rekomendavo Lietuvai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo stabdomoji (0,9 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Lietuva toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,1 % BVP (2021 m. – 1,3 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (9) buvo neutralus. Todėl Lietuva išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,9 procentinio punkto. Todėl Lietuva pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo stabdomoji (0,9 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Lietuva toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,1 % BVP (2021 m. – 1,3 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (9) buvo neutralus. Todėl Lietuva išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,9 procentinio punkto. Todėl Lietuva pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 0,5 %, o 2024 m. – 3,0 %. Palyginti su stabilumo programa, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2023 m. augs tiek pat, t. y. 0,5 %, o 2024 m. išaugs mažiau, t. y. 2,7 %, daugiausia dėl numatomo palyginti lėtesnio vartojimo ir investicijų augimo 2024 m.; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 0,5 %, o 2024 m. – 3,0 %. Palyginti su stabilumo programa, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2023 m. augs tiek pat, t. y. 0,5 %, o 2024 m. išaugs mažiau, t. y. 2,7 %, daugiausia dėl numatomo palyginti lėtesnio vartojimo ir investicijų augimo 2024 m.;

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficito santykis padidės iki 2,2 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia atspindi išlaidas didinančias priemones, kuriomis siekiama remti mažesnes pajamas gaunančius namų ūkius (pvz., socialinių išmokų ir pensijų didinimą), taip pat numatomas mažesnes pajamas iš mokesčių ir socialinio draudimo įmokų (išreikštas procentine BVP dalimi). 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 38,4 % 2022 m. pabaigoje iki 37,8 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 1,7 % BVP. Šis dydis mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl numatomų didesnių pajamų iš socialinio draudimo įmokų ir numatomų šiek tiek mažesnių valdžios sektoriaus išlaidų tarpiniam vartojimui ir investicijoms. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 37,1 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia numatomas mažesnis valdžios sektoriaus deficitas; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficito santykis padidės iki 2,2 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia atspindi išlaidas didinančias priemones, kuriomis siekiama remti mažesnes pajamas gaunančius namų ūkius (pvz., socialinių išmokų ir pensijų didinimą), taip pat numatomas mažesnes pajamas iš mokesčių ir socialinio draudimo įmokų (išreikštas procentine BVP dalimi). 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 38,4 % 2022 m. pabaigoje iki 37,8 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 1,7 % BVP. Šis dydis mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl numatomų didesnių pajamų iš socialinio draudimo įmokų ir numatomų šiek tiek mažesnių valdžios sektoriaus išlaidų tarpiniam vartojimui ir investicijoms. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 37,1 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia numatomas mažesnis valdžios sektoriaus deficitas;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma viršutinės kainų ribos, taikomos buitinių ir nebuitinių vartotojų elektros energijos ir gamtinių dujų tarifams). Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,7 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl tikslinių paramos priemonių, į kurias reikėtų atsižvelgti vertinant, ar laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), nėra. Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos 2023 m. išliks stabilios: 0,3 % BVP; |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma viršutinės kainų ribos, taikomos buitinių ir nebuitinių vartotojų elektros energijos ir gamtinių dujų tarifams). Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,7 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl tikslinių paramos priemonių, į kurias reikėtų atsižvelgti vertinant, ar laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), nėra. Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos 2023 m. išliks stabilios: 0,3 % BVP;

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Lietuvai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tuo pačiu Lietuva turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Lietuvai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Lietuvai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tuo pačiu Lietuva turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Lietuvai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 0,8 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo stabdomoji (+ 0,9 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,4 % BVP. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 2,0 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (13). Todėl Lietuva planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pvz., investicijas į vietos atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrą ir elektros energijos kaupimo infrastruktūros įrengimą, o tai palengvins Lietuvos pastangas atsijungti nuo elektros tinklo, kuris veikia sinchroniniu režimu su Rusijos ir Baltarusijos sistemomis. Šie investiciniai projektai iš dalies finansuojami Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 0,8 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo stabdomoji (+ 0,9 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,4 % BVP. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 2,0 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (13). Todėl Lietuva planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pvz., investicijas į vietos atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrą ir elektros energijos kaupimo infrastruktūros įrengimą, o tai palengvins Lietuvos pastangas atsijungti nuo elektros tinklo, kuris veikia sinchroniniu režimu su Rusijos ir Baltarusijos sistemomis. Šie investiciniai projektai iš dalies finansuojami Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 1,7 % BVP. 2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi laipsnišką priemonių, priimtų siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, panaikinimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 37,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,4 % BVP. Šis dydis yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficito santykis, daugiausia dėl mažesnių valdžios sektoriaus išlaidų tarpiniam vartojimui ir didesnio nominaliojo BVP. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 36,6 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 1,7 % BVP. 2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi laipsnišką priemonių, priimtų siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, panaikinimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 37,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,4 % BVP. Šis dydis yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficito santykis, daugiausia dėl mažesnių valdžios sektoriaus išlaidų tarpiniam vartojimui ir didesnio nominaliojo BVP. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 36,6 % 2024 m. pabaigoje;

| (23) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisija taip pat daro prielaidą, kad bus laipsniškai panaikintos beveik visos energijos paramos priemonės (grynosios išlaidos 2024 m. sudarys 0,1 % BVP). Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisija taip pat daro prielaidą, kad bus laipsniškai panaikintos beveik visos energijos paramos priemonės (grynosios išlaidos 2024 m. sudarys 0,1 % BVP). Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (24) | 2023 m. stabilumo programoje Lietuva planuoja vidutinės trukmės biudžeto tikslą, kuris yra – 1,0 % BVP (14) struktūrinis biudžeto balansas, pasiekti 2023 m. ir jį išlaikyti visą likusį programos laikotarpį. Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2023 ir 2024 m. bus atitinkamai – 0,6 ir – 0,3 % BVP, taigi viršys vidutinės trukmės biudžeto tikslą. Apdairi fiskalinė politika 2024 m. taip pat padės sumažinti grynąją infliaciją, kuri gerokai viršija euro zonos vidurkį ir, jei užsitęstų, galėtų lemti konkurencingumo sumažėjimą; |
| --- | --- |

(24)

2023 m. stabilumo programoje Lietuva planuoja vidutinės trukmės biudžeto tikslą, kuris yra – 1,0 % BVP (14) struktūrinis biudžeto balansas, pasiekti 2023 m. ir jį išlaikyti visą likusį programos laikotarpį. Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2023 ir 2024 m. bus atitinkamai – 0,6 ir – 0,3 % BVP, taigi viršys vidutinės trukmės biudžeto tikslą. Apdairi fiskalinė politika 2024 m. taip pat padės sumažinti grynąją infliaciją, kuri gerokai viršija euro zonos vidurkį ir, jei užsitęstų, galėtų lemti konkurencingumo sumažėjimą;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,7 %; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,7 %;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 4,0 % BVP 2023 m. iki 3,9 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 4,0 % BVP 2023 m. iki 3,9 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas;

| (27) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 1,4 % BVP 2025 m. ir iki 0,9 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 37,7 % 2024 m. pabaigoje iki 38,6 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 1,4 % BVP 2025 m. ir iki 0,9 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 37,7 % 2024 m. pabaigoje iki 38,6 % iki 2026 m. pabaigos;

| (28) | Lietuvos mokestinės pajamos, išreikštos procentine BVP dalimi, yra gerokai mažesnės už Sąjungos vidurkį, todėl lėšų viešosioms sveikatos priežiūros, socialinės apsaugos ir bendrųjų viešųjų paslaugų išlaidoms finansuoti yra mažai. PVM atotrūkis (skirtumas tarp numatomų PVM pajamų ir surinktos sumos) tebėra vienas didžiausių Sąjungoje, nors, preliminariais vertinimais, 2021 m. galėjo gerokai sumažėti. 2021 m. pajamos iš nekilnojamojo turto mokesčių, kurie yra vieni iš mažiausiai ekonomikos augimui kenkiančių mokesčių, sudarė tik 0,3 % BVP, t. y. buvo maždaug septynis kartus mažesnės už Sąjungos vidurkį. Lietuvoje iš pelno mokesčio surinktos pajamos (išreikštos procentine BVP dalimi) sudarė pusę Sąjungos vidurkio, transporto mokesčiai buvo vieni mažiausių Sąjungoje, be to, ji yra viena iš nedaugelio valstybių narių, kuriose netaikomas metinis automobilių mokestis. 2015–2021 m. viešosios išlaidos socialinei apsaugai padidėjo, bet vis dar yra gerokai mažesnės už Sąjungos vidurkį. Dėl to socialinės išmokos yra gana mažos ir jų aprėptis siaura, o senatvės pensijos, palyginti su darbo pajamomis, yra vienos mažiausių Sąjungoje. Bendrųjų viešųjų paslaugų išlaidos yra itin mažos: joms skiriamas finansavimas (išreikštas procentine BVP dalimi) sudaro beveik pusę Sąjungos vidurkio. Kadangi sveikatos priežiūrai skiriama nepakankamai finansinių išteklių, medicininės priežiūros paslaugų tenka laukti ilgai ir daug šių paslaugų poreikių lieka nepatenkinta, pacientai daug sąnaudų turi padengti savo lėšomis, o sveikatos priežiūros specialistams negali būti pasiūlyta konkurencingų atlyginimų. 2021–2023 m. Lietuva priėmė kelias svarbias nuolatines išlaidų priemones (pvz., viešojo sektoriaus darbo užmokesčio, pensijų ir kitų socialinių išmokų didinimą), bet joms nebuvo pakankamai atitinkamų finansavimo priemonių – ilguoju laikotarpiu tai gali kelti pavojų Lietuvos fiskaliniam tvarumui; |
| --- | --- |

(28)

Lietuvos mokestinės pajamos, išreikštos procentine BVP dalimi, yra gerokai mažesnės už Sąjungos vidurkį, todėl lėšų viešosioms sveikatos priežiūros, socialinės apsaugos ir bendrųjų viešųjų paslaugų išlaidoms finansuoti yra mažai. PVM atotrūkis (skirtumas tarp numatomų PVM pajamų ir surinktos sumos) tebėra vienas didžiausių Sąjungoje, nors, preliminariais vertinimais, 2021 m. galėjo gerokai sumažėti. 2021 m. pajamos iš nekilnojamojo turto mokesčių, kurie yra vieni iš mažiausiai ekonomikos augimui kenkiančių mokesčių, sudarė tik 0,3 % BVP, t. y. buvo maždaug septynis kartus mažesnės už Sąjungos vidurkį. Lietuvoje iš pelno mokesčio surinktos pajamos (išreikštos procentine BVP dalimi) sudarė pusę Sąjungos vidurkio, transporto mokesčiai buvo vieni mažiausių Sąjungoje, be to, ji yra viena iš nedaugelio valstybių narių, kuriose netaikomas metinis automobilių mokestis. 2015–2021 m. viešosios išlaidos socialinei apsaugai padidėjo, bet vis dar yra gerokai mažesnės už Sąjungos vidurkį. Dėl to socialinės išmokos yra gana mažos ir jų aprėptis siaura, o senatvės pensijos, palyginti su darbo pajamomis, yra vienos mažiausių Sąjungoje. Bendrųjų viešųjų paslaugų išlaidos yra itin mažos: joms skiriamas finansavimas (išreikštas procentine BVP dalimi) sudaro beveik pusę Sąjungos vidurkio. Kadangi sveikatos priežiūrai skiriama nepakankamai finansinių išteklių, medicininės priežiūros paslaugų tenka laukti ilgai ir daug šių paslaugų poreikių lieka nepatenkinta, pacientai daug sąnaudų turi padengti savo lėšomis, o sveikatos priežiūros specialistams negali būti pasiūlyta konkurencingų atlyginimų. 2021–2023 m. Lietuva priėmė kelias svarbias nuolatines išlaidų priemones (pvz., viešojo sektoriaus darbo užmokesčio, pensijų ir kitų socialinių išmokų didinimą), bet joms nebuvo pakankamai atitinkamų finansavimo priemonių – ilguoju laikotarpiu tai gali kelti pavojų Lietuvos fiskaliniam tvarumui;

| (29) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. 2022 m. lapkričio 30 d. Lietuva pateikė pirmą mokėjimo prašymą ir Komisija priėmė teigiamą 31 iš 33 tarpinių reikšmių, įeinančių į šešis iš septynių plano komponentų, vertinimą, o dvi tarpinės reikšmės, susijusios su mokesčių reformomis, įvertintos kaip pasiektos nepatenkinamai. Todėl Komisija pradėjo mokėjimų sustabdymo procedūrą, pagal kurią Lietuvai suteikiama daugiau laiko šioms tarpinėms reikšmėms pasiekti, kartu skiriant 542,3 mln. EUR (atėmus išankstinį finansavimą) dalinę išmoką, susijusią su patenkinamai pasiektomis tarpinėmis reikšmėmis. Atsižvelgdama į objektyvias aplinkybes, susijusias su energijos ir statybinių medžiagų kainų didėjimu ir tiekimo grandinių suvaržymu dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą, Lietuva ketina pateikti plano pakeitimų ir skyrių „REPowerEU“, kad paspartintų ekonomikos dekarbonizaciją ir sumažintų priklausomybę nuo iškastinio kuro. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį 2023 m. kovo 30 d. Lietuva pareiškė ketinanti prašyti 1 800 000 000 EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Lietuvos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(29)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. 2022 m. lapkričio 30 d. Lietuva pateikė pirmą mokėjimo prašymą ir Komisija priėmė teigiamą 31 iš 33 tarpinių reikšmių, įeinančių į šešis iš septynių plano komponentų, vertinimą, o dvi tarpinės reikšmės, susijusios su mokesčių reformomis, įvertintos kaip pasiektos nepatenkinamai. Todėl Komisija pradėjo mokėjimų sustabdymo procedūrą, pagal kurią Lietuvai suteikiama daugiau laiko šioms tarpinėms reikšmėms pasiekti, kartu skiriant 542,3 mln. EUR (atėmus išankstinį finansavimą) dalinę išmoką, susijusią su patenkinamai pasiektomis tarpinėmis reikšmėmis. Atsižvelgdama į objektyvias aplinkybes, susijusias su energijos ir statybinių medžiagų kainų didėjimu ir tiekimo grandinių suvaržymu dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą, Lietuva ketina pateikti plano pakeitimų ir skyrių „REPowerEU“, kad paspartintų ekonomikos dekarbonizaciją ir sumažintų priklausomybę nuo iškastinio kuro. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį 2023 m. kovo 30 d. Lietuva pareiškė ketinanti prašyti 1 800 000 000 EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Lietuvos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (30) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Lietuvos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Lietuvoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(30)

2022 m. Komisija patvirtino visus Lietuvos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Lietuvoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (31) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Lietuvai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su sveikatos priežiūros sistema, socialinėmis paslaugomis bei socialiniu būstu, energetika ir žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

(31)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Lietuvai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su sveikatos priežiūros sistema, socialinėmis paslaugomis bei socialiniu būstu, energetika ir žaliąja pertvarka;

| (32) | Lietuvos sveikatos rezultatai rodo, kad tikėtina gyvenimo trukmė yra viena trumpiausių Sąjungoje. Prevencijos ir sveikatos priežiūros priemonėmis išvengiamas mirtingumas Lietuvoje, palyginti su Sąjungos vidurkiu, tebėra aukštas. Lietuvoje yra didelis išvengiamų hospitalizavimo atvejų skaičius ir didžiausias Sąjungoje mirtingumas dėl savižudybių. Tai rodo, kad būtina gerinti Lietuvos sveikatos priežiūros veiksmingumą ir kad sveikatos priežiūros sistemoje šalis turi imtis daugiau prevencijos priemonių. Sveikatos priežiūros sektoriuje spręstinus uždavinius dar labiau paaštrina sveikatos priežiūros specialistų trūkumas, jų įgūdžių neatitiktis ir netolygus pasiskirstymas, o dėl to kyla sunkumų siekiant pasinaudoti pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis ir jas teikti. Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta reikšmingų priemonių, pvz., reforma, kuria bus pertvarkytas ligoninių tinklas ir greitosios medicinos pagalbos paslaugos, taip pat investicijų į sveikatos priežiūros įstaigų modernizavimą ir infekcinių ligų klasterio centrų infrastruktūros kūrimą. Tikimasi, kad šios priemonės, kai tik bus įgyvendintos, padės išspręsti kai kuriuos iš svarbiausių uždavinių. Tačiau siekiant toliau stiprinti pirminę sveikatos priežiūrą ir plėtoti profilaktinę sveikatos priežiūrą, be kita ko, kad būtų padidintas sveikatos priežiūros sistemos atsparumas, be ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų priemonių, reikia įdėti papildomų pastangų; |
| --- | --- |

(32)

Lietuvos sveikatos rezultatai rodo, kad tikėtina gyvenimo trukmė yra viena trumpiausių Sąjungoje. Prevencijos ir sveikatos priežiūros priemonėmis išvengiamas mirtingumas Lietuvoje, palyginti su Sąjungos vidurkiu, tebėra aukštas. Lietuvoje yra didelis išvengiamų hospitalizavimo atvejų skaičius ir didžiausias Sąjungoje mirtingumas dėl savižudybių. Tai rodo, kad būtina gerinti Lietuvos sveikatos priežiūros veiksmingumą ir kad sveikatos priežiūros sistemoje šalis turi imtis daugiau prevencijos priemonių. Sveikatos priežiūros sektoriuje spręstinus uždavinius dar labiau paaštrina sveikatos priežiūros specialistų trūkumas, jų įgūdžių neatitiktis ir netolygus pasiskirstymas, o dėl to kyla sunkumų siekiant pasinaudoti pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis ir jas teikti. Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta reikšmingų priemonių, pvz., reforma, kuria bus pertvarkytas ligoninių tinklas ir greitosios medicinos pagalbos paslaugos, taip pat investicijų į sveikatos priežiūros įstaigų modernizavimą ir infekcinių ligų klasterio centrų infrastruktūros kūrimą. Tikimasi, kad šios priemonės, kai tik bus įgyvendintos, padės išspręsti kai kuriuos iš svarbiausių uždavinių. Tačiau siekiant toliau stiprinti pirminę sveikatos priežiūrą ir plėtoti profilaktinę sveikatos priežiūrą, be kita ko, kad būtų padidintas sveikatos priežiūros sistemos atsparumas, be ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų priemonių, reikia įdėti papildomų pastangų;

| (33) | planuoti ir teikti socialines paslaugas trukdo tai, kad savivaldybės į šią veiklą nepakankamai įtraukia nevyriausybines organizacijas, taip pat tai, kad socialinės paramos ir mokymo priemonės į aktyvią darbo rinkos politiką, visų pirma skirtą bedarbiams, integruojamos vis dar nepakankamai. Lietuva tam tikrą pažangą padarė – kai kuriose savivaldybėse užbaigė bandomuosius integruotų paslaugų teikimo bedarbiams projektus; atitinkamai buvo pateikta rekomendacija visoms savivaldybėms nuo 2023 m. šių projektų metodiką pradėti taikyti tų savivaldybių užimtumo skatinimo programoms. Nors tai žingsnis teisinga linkme, jo poveikio dar teks palaukti ir reikia įdėti papildomų pastangų. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta reikšmingų priemonių, pvz., minimaliųjų pajamų sistemos ir mokesčių bei išmokų sistemos reforma ir nedarbo draudimo aprėpties išplėtimas. Tikimasi, kad įgyvendintos tos priemonės padės išspręsti kai kuriuos iš svarbiausių socialinės apsaugos uždavinių. Tačiau siekiant pagerinti socialinių paslaugų planavimą ir teikimą, be plane numatytų priemonių, reikia įdėti papildomų pastangų; |
| --- | --- |

(33)

planuoti ir teikti socialines paslaugas trukdo tai, kad savivaldybės į šią veiklą nepakankamai įtraukia nevyriausybines organizacijas, taip pat tai, kad socialinės paramos ir mokymo priemonės į aktyvią darbo rinkos politiką, visų pirma skirtą bedarbiams, integruojamos vis dar nepakankamai. Lietuva tam tikrą pažangą padarė – kai kuriose savivaldybėse užbaigė bandomuosius integruotų paslaugų teikimo bedarbiams projektus; atitinkamai buvo pateikta rekomendacija visoms savivaldybėms nuo 2023 m. šių projektų metodiką pradėti taikyti tų savivaldybių užimtumo skatinimo programoms. Nors tai žingsnis teisinga linkme, jo poveikio dar teks palaukti ir reikia įdėti papildomų pastangų. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta reikšmingų priemonių, pvz., minimaliųjų pajamų sistemos ir mokesčių bei išmokų sistemos reforma ir nedarbo draudimo aprėpties išplėtimas. Tikimasi, kad įgyvendintos tos priemonės padės išspręsti kai kuriuos iš svarbiausių socialinės apsaugos uždavinių. Tačiau siekiant pagerinti socialinių paslaugų planavimą ir teikimą, be plane numatytų priemonių, reikia įdėti papildomų pastangų;

| (34) | galimybės gauti socialinį būstą Lietuvoje yra ribotos. 2022 m. pabaigoje socialinio būsto laukė apie 9 700 šeimų (beveik 19 000 asmenų), o vidutinis laukimo laikas siekė 5,85 metų. Bendra socialinių būstų kokybė tebėra prasta. Nors Lietuva ėmėsi tam tikrų su socialiniu būstu susijusių reformų priemonių, be kita ko, nustatė teisę pirmenybę teikti nepilnoms šeimoms, padidino pajamų ir turto ribas, į kurias atsižvelgiama vertinant atitiktį reikalavimams, ir įtraukė specialių nuostatų, taikytinų esant nacionalinei ekstremaliajai situacijai ar karantinui, šiuo metu bendros strategijos, kaip spręsti nuolatinio socialinių būstų stygiaus problemą ir gerinti jų kokybę, nėra; |
| --- | --- |

(34)

galimybės gauti socialinį būstą Lietuvoje yra ribotos. 2022 m. pabaigoje socialinio būsto laukė apie 9 700 šeimų (beveik 19 000 asmenų), o vidutinis laukimo laikas siekė 5,85 metų. Bendra socialinių būstų kokybė tebėra prasta. Nors Lietuva ėmėsi tam tikrų su socialiniu būstu susijusių reformų priemonių, be kita ko, nustatė teisę pirmenybę teikti nepilnoms šeimoms, padidino pajamų ir turto ribas, į kurias atsižvelgiama vertinant atitiktį reikalavimams, ir įtraukė specialių nuostatų, taikytinų esant nacionalinei ekstremaliajai situacijai ar karantinui, šiuo metu bendros strategijos, kaip spręsti nuolatinio socialinių būstų stygiaus problemą ir gerinti jų kokybę, nėra;

| (35) | Rusijai įsiveržus į Ukrainą, Lietuva sėkmingai nutraukė dujų, naftos, elektros energijos ir anglių importą iš Rusijos ir persiorientavo į energijos importą per suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalą Klaipėdoje, naftos terminalą Būtingėje, naują dujotiekių jungtį su Lenkija, geresnę jungtį su Latvija ir esamas elektros energetikos sistemų jungtis su Lenkija, Latvija ir Švedija. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Lietuvoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus vidurkiu, sumažėjo 41 % ir viršijo Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (15) nustatytą siektiną sumažinimo reikšmę (15 %), o tai daugiausia lėmė dujų poreikio šalies chemijos pramonėje sumažėjimas dėl sparčiai didėjančių energijos kainų. Lietuva galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (16). Vis dėlto Lietuvos energijos tiekimo sistema tebėra labai priklausoma nuo importo. Šalis importuoja apie du trečdalius visos reikalingos elektros energijos ir beveik visą jai reikalingą naftą ir dujas. Be to, šalies energijos rūšių derinyje nafta ir dujos sudaro tris ketvirtadalius; |
| --- | --- |

(35)

Rusijai įsiveržus į Ukrainą, Lietuva sėkmingai nutraukė dujų, naftos, elektros energijos ir anglių importą iš Rusijos ir persiorientavo į energijos importą per suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalą Klaipėdoje, naftos terminalą Būtingėje, naują dujotiekių jungtį su Lenkija, geresnę jungtį su Latvija ir esamas elektros energetikos sistemų jungtis su Lenkija, Latvija ir Švedija. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Lietuvoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus vidurkiu, sumažėjo 41 % ir viršijo Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (15) nustatytą siektiną sumažinimo reikšmę (15 %), o tai daugiausia lėmė dujų poreikio šalies chemijos pramonėje sumažėjimas dėl sparčiai didėjančių energijos kainų. Lietuva galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (16). Vis dėlto Lietuvos energijos tiekimo sistema tebėra labai priklausoma nuo importo. Šalis importuoja apie du trečdalius visos reikalingos elektros energijos ir beveik visą jai reikalingą naftą ir dujas. Be to, šalies energijos rūšių derinyje nafta ir dujos sudaro tris ketvirtadalius;

| (36) | didelį energijos poreikį lemia didelis senų transporto priemonių parkas ir nepakankamai naudojamas viešasis transportas bei geležinkeliai, didelis mažo energijos vartojimo efektyvumo pastatų ūkis ir labai daug energijos suvartojantys pramonės sektoriai. Iki energetikos krizės pramonei teko 58 % bendro Lietuvoje suvartojamo dujų kiekio. Lietuvos priklausomybę nuo energijos importo mažintų papildomos pastangos sumažinti energijos suvartojimo šiuose sektoriuose intensyvumą, skatinant pramonės transformaciją, be kita ko, novatoriškus gamybos procesus, ir toliau skatinant naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Paskatos rinktis mažiau taršias transporto priemones Lietuvoje tebėra menkos, o viešojo transporto sistema yra susiskaidžiusi ir nepakankamai koordinuojama. Todėl pirmenybė ir toliau turėtų būti teikiama mažiau taršių transporto priemonių rėmimui. Be to, daugiabučių pastatų renovacijos rodikliai tebėra per maži, kad iki 2050 m. būtų pasiekti šio sektoriaus poveikio klimatui neutralumo tikslai. Tai rodo, kad reikia tobulinti renovacijos procedūras bei paskatas ir remti privačiojo sektoriaus pajėgumą vykdyti renovacijos projektus. Energijos nepriteklius Lietuvoje tebėra vienas didžiausių Sąjungoje ir, jei energijos kainos vėl ilgam laikui pakiltų, o renovacijos tempas išliktų lėtas, padėtis galėtų dar labiau pablogėti; |
| --- | --- |

(36)

didelį energijos poreikį lemia didelis senų transporto priemonių parkas ir nepakankamai naudojamas viešasis transportas bei geležinkeliai, didelis mažo energijos vartojimo efektyvumo pastatų ūkis ir labai daug energijos suvartojantys pramonės sektoriai. Iki energetikos krizės pramonei teko 58 % bendro Lietuvoje suvartojamo dujų kiekio. Lietuvos priklausomybę nuo energijos importo mažintų papildomos pastangos sumažinti energijos suvartojimo šiuose sektoriuose intensyvumą, skatinant pramonės transformaciją, be kita ko, novatoriškus gamybos procesus, ir toliau skatinant naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Paskatos rinktis mažiau taršias transporto priemones Lietuvoje tebėra menkos, o viešojo transporto sistema yra susiskaidžiusi ir nepakankamai koordinuojama. Todėl pirmenybė ir toliau turėtų būti teikiama mažiau taršių transporto priemonių rėmimui. Be to, daugiabučių pastatų renovacijos rodikliai tebėra per maži, kad iki 2050 m. būtų pasiekti šio sektoriaus poveikio klimatui neutralumo tikslai. Tai rodo, kad reikia tobulinti renovacijos procedūras bei paskatas ir remti privačiojo sektoriaus pajėgumą vykdyti renovacijos projektus. Energijos nepriteklius Lietuvoje tebėra vienas didžiausių Sąjungoje ir, jei energijos kainos vėl ilgam laikui pakiltų, o renovacijos tempas išliktų lėtas, padėtis galėtų dar labiau pablogėti;

| (37) | Lietuvos, kaip ir kitų Baltijos valstybių narių, elektros tinklas išlieka pažeidžiamas, nes yra sinchronizuotas su BRELL elektros tinklu. Regioninio elektros tinklo sinchronizavimo su likusia Sąjungos dalimi darbai juda į priekį, tačiau dar nėra baigti (juos planuojama užbaigti iki 2025 m.). Tam būtina bendradarbiauti su Latvija ir Estija. Lietuva didina vidaus energijos gamybą; ji ėmėsi veiksmų, kad supaprastintų leidimų išdavimo procedūras ir paskatintų elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, todėl 2020–2021 m. labai padidėjo saulės ir vėjo energijos gamybos pajėgumai. Tačiau, kad Lietuva pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, būtina toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir siekiant didesnio atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimo ir energijos vartojimo efektyvumo; |
| --- | --- |

(37)

Lietuvos, kaip ir kitų Baltijos valstybių narių, elektros tinklas išlieka pažeidžiamas, nes yra sinchronizuotas su BRELL elektros tinklu. Regioninio elektros tinklo sinchronizavimo su likusia Sąjungos dalimi darbai juda į priekį, tačiau dar nėra baigti (juos planuojama užbaigti iki 2025 m.). Tam būtina bendradarbiauti su Latvija ir Estija. Lietuva didina vidaus energijos gamybą; ji ėmėsi veiksmų, kad supaprastintų leidimų išdavimo procedūras ir paskatintų elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, todėl 2020–2021 m. labai padidėjo saulės ir vėjo energijos gamybos pajėgumai. Tačiau, kad Lietuva pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, būtina toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir siekiant didesnio atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimo ir energijos vartojimo efektyvumo;

| (38) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Nuo 2015 m. laisvų darbo vietų lygis pakilo daugumoje pagrindinių sektorių, pvz., statybos (nuo 0,8 % iki 1,5 % 2021 m.) ir apdirbamosios gamybos (nuo 1,4 % iki 1,8 % 2021 m.). Tačiau 2021 m. šis lygis vis dar buvo mažesnis už Sąjungos vidurkį – atitinkamai 3,6 % ir 1,9 %. Remiantis pateiktais duomenimis, pastaraisiais metais Lietuvoje trūko darbuotojų 28 profesijose, kuriose reikia specialių su žaliąja pertvarka susijusių įgūdžių ar žinių. Konkrečiai, remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. darbo jėgos trūkumas buvo vienas iš veiksnių, ribojančių gamybą pramonės ir statybos sektoriuose; |
| --- | --- |

(38)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Nuo 2015 m. laisvų darbo vietų lygis pakilo daugumoje pagrindinių sektorių, pvz., statybos (nuo 0,8 % iki 1,5 % 2021 m.) ir apdirbamosios gamybos (nuo 1,4 % iki 1,8 % 2021 m.). Tačiau 2021 m. šis lygis vis dar buvo mažesnis už Sąjungos vidurkį – atitinkamai 3,6 % ir 1,9 %. Remiantis pateiktais duomenimis, pastaraisiais metais Lietuvoje trūko darbuotojų 28 profesijose, kuriose reikia specialių su žaliąja pertvarka susijusių įgūdžių ar žinių. Konkrečiai, remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. darbo jėgos trūkumas buvo vienas iš veiksnių, ribojančių gamybą pramonės ir statybos sektoriuose;

| (39) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (17) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(39)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (17) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (40) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Lietuvai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(40)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Lietuvai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

REKOMENDUOJA Lietuvai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

2024 m. išlaikant patikimą fiskalinę būklę, išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, ir išsaugoti apdairią vidutinės trukmės fiskalinę būklę.

Stiprinti sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos adekvatumą ir gerinti bendrąsias viešąsias paslaugas.

2.

Toliau tolygiai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir sparčiai užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Stiprinti pirminę sveikatos priežiūrą ir plėtoti profilaktinę sveikatos priežiūrą, be kita ko, tam, kad būtų didinamas sveikatos priežiūros sistemos atsparumas. Gerinti socialinių paslaugų planavimą ir teikimą. Gerinti galimybes gauti socialinį būstą ir tokių būstų kokybę.

4.

Toliau mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir importuojamos energijos spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimą, visų pirma užtikrinant pakankamą tinklo pajėgumą bei prieigą, užtikrinant pramoninės gamybos transformaciją ir dekarbonizaciją, didinant viešojo ir darniojo transporto naudojimą ir didinant pastatų energijos vartojimo efektyvumą, be kita ko, siekiant sumažinti energijos nepriteklių. Užtikrinti pakankamus elektros energetikos sistemų jungčių pajėgumus, kad būtų padidintas tiekimo saugumas, tęsiant darbus, kad būtų laiku baigtas sinchronizavimas su Sąjungos elektros tinklu. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10477/2021 INIT; dok. ST 10477/2021 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Lietuvos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 68).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Lietuvos 2022 m. nacionalinės reformų darbotvarkės su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Lietuvos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 120).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Lietuvos vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 14,0 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

13

(14)  Struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos perskaičiuotas naudojant bendrai sutartą metodiką, rodo 0,6 % BVP struktūrinį deficitą 2023 m. ir 0,2 % BVP – 2024 m.

14

(15)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

15

(16)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

16

(17)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

17

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/145

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Liuksemburgo 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Liuksemburgo stabilumo programos

(2023/C 312/16)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Liuksemburgas nurodytas kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Liuksemburgo 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Liuksemburgas nurodytas kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Liuksemburgo 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 21 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Liuksemburgas Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Liuksemburgo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Liuksemburgas patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 21 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Liuksemburgas Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Liuksemburgo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Liuksemburgas patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 28 d. Liuksemburgas pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 27 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Liuksemburgo du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 28 d. Liuksemburgas pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 27 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Liuksemburgo du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Liuksemburgo ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Liuksemburgo padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jam skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Liuksemburgas įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Liuksemburgo padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Liuksemburgo ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Liuksemburgo padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jam skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip Liuksemburgas įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Liuksemburgo padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Liuksemburgo apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Liuksemburge makroekonominio disbalanso nėra. Visų pirma, pastaruoju metu su didelėmis būsto kainomis ir didele namų ūkių skola susijęs pažeidžiamumas padidėjo, bet apskritai atrodo, kad kol kas yra valdomas ir tikimasi, kad vidutinės trukmės laikotarpiu jis sumažės. Spartus gyventojų skaičiaus augimas ir didesnis hipotekinis kreditavimas, skatinamas fiskalinės paramos, didino būsto paklausą, o pasiūlą ribojo ribotas statybai skirtos žemės plotas ir žemės kaupimas. Dėl didėjančio atotrūkio tarp būsto paklausos ir pasiūlos sparčiai auga būsto kainos ir didėja rizika, kad būstas bus pervertintas ir jo įperkamumas pablogės. 2022 m. pabaigoje pakilus palūkanų normoms, rinkoje pasikeitė padėtis: būsto kainos akivaizdžiai sumažėjo, o būsto sandorių skaičius gerokai sumažėjo. Tačiau staigaus būsto kainų koregavimo nesitikima, nes pajamų būklė stabili, o pasiūlos trūkumas turėtų išlikti. Namų ūkių skola, palyginti su disponuojamosiomis pajamomis, yra labai didelė ir didėja, o 2022 m. pabaigoje skolinimasis šiek tiek sustojo. Namų ūkių finansinis turtas taip pat yra didelis, įsiskolinimas didėja proporcingai pajamoms ir turto lygiui, be to, bankų sektorius yra patikimas, o tai apskritai mažina makrofinansinę riziką. Papildomos politinės pastangos, pavyzdžiui, spartinant neseniai priimtų priemonių priėmimą ir įgyvendinimą ir teikiant tam pirmenybę, įskaitant periodinius mokesčius, kuriais siekiama didinti statyboms tinkamos žemės pasiūlą, kartu su vykdoma žemės naudojimo planavimo reforma galėtų padėti padidinti būsto pasiūlą, visų pirma teikiant įperkamą ir socialinį būstą, skirtą tiems, kuriems jo labiausiai reikia. Taip pat būtų galima pagerinti nuomos rinkos veiksmingumą. Be to, sumažinus hipotekos palūkanų atskaitymą, kuris pastaruoju metu buvo gerokai padidintas, sumažėtų fiskalinės paskatos skolintis, kurios palaiko aukštas būsto kainas; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Liuksemburgo apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Liuksemburge makroekonominio disbalanso nėra. Visų pirma, pastaruoju metu su didelėmis būsto kainomis ir didele namų ūkių skola susijęs pažeidžiamumas padidėjo, bet apskritai atrodo, kad kol kas yra valdomas ir tikimasi, kad vidutinės trukmės laikotarpiu jis sumažės. Spartus gyventojų skaičiaus augimas ir didesnis hipotekinis kreditavimas, skatinamas fiskalinės paramos, didino būsto paklausą, o pasiūlą ribojo ribotas statybai skirtos žemės plotas ir žemės kaupimas. Dėl didėjančio atotrūkio tarp būsto paklausos ir pasiūlos sparčiai auga būsto kainos ir didėja rizika, kad būstas bus pervertintas ir jo įperkamumas pablogės. 2022 m. pabaigoje pakilus palūkanų normoms, rinkoje pasikeitė padėtis: būsto kainos akivaizdžiai sumažėjo, o būsto sandorių skaičius gerokai sumažėjo. Tačiau staigaus būsto kainų koregavimo nesitikima, nes pajamų būklė stabili, o pasiūlos trūkumas turėtų išlikti. Namų ūkių skola, palyginti su disponuojamosiomis pajamomis, yra labai didelė ir didėja, o 2022 m. pabaigoje skolinimasis šiek tiek sustojo. Namų ūkių finansinis turtas taip pat yra didelis, įsiskolinimas didėja proporcingai pajamoms ir turto lygiui, be to, bankų sektorius yra patikimas, o tai apskritai mažina makrofinansinę riziką. Papildomos politinės pastangos, pavyzdžiui, spartinant neseniai priimtų priemonių priėmimą ir įgyvendinimą ir teikiant tam pirmenybę, įskaitant periodinius mokesčius, kuriais siekiama didinti statyboms tinkamos žemės pasiūlą, kartu su vykdoma žemės naudojimo planavimo reforma galėtų padėti padidinti būsto pasiūlą, visų pirma teikiant įperkamą ir socialinį būstą, skirtą tiems, kuriems jo labiausiai reikia. Taip pat būtų galima pagerinti nuomos rinkos veiksmingumą. Be to, sumažinus hipotekos palūkanų atskaitymą, kuris pastaruoju metu buvo gerokai padidintas, sumažėtų fiskalinės paskatos skolintis, kurios palaiko aukštas būsto kainas;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Liuksemburgo valdžios sektoriaus perteklius sumažėjo nuo 0,7 % BVP 2021 m. iki 0,2 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola šiek tiek išaugo nuo 24,5 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 24,6 % 2022 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Liuksemburgo valdžios sektoriaus perteklius sumažėjo nuo 0,7 % BVP 2021 m. iki 0,2 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola šiek tiek išaugo nuo 24,5 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 24,6 % 2022 m. pabaigoje;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė produktų mokesčių sumažinimą, kad benzino, dyzelino ir mazuto kainos vartotojams sumažėtų 7,5 ct/l, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė energijos mokesčių kredito įvedimą (7), pagalbą įmonėms, kurias paveikė kylančios energijos kainos, ir dujų kainų augimo ribojimą. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynosios biudžeto išlaidos sudarė 0,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,2 % BVP, palyginti su 1,0 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė produktų mokesčių sumažinimą, kad benzino, dyzelino ir mazuto kainos vartotojams sumažėtų 7,5 ct/l, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė energijos mokesčių kredito įvedimą (7), pagalbą įmonėms, kurias paveikė kylančios energijos kainos, ir dujų kainų augimo ribojimą. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynosios biudžeto išlaidos sudarė 0,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,2 % BVP, palyginti su 1,0 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Liuksemburgui 2022 m. (8) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Liuksemburgui 2022 m. (8) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (9) buvo remiamojo pobūdžio (– 0,9 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Liuksemburgas toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydamas pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,1 % BVP (2021 m. – 0,1 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (10) buvo neutralus. Todėl Liuksemburgas išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,3 procentinio punkto. Šis reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (0,5 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Kartu grynųjų pirminių einamųjų išlaidų augimą taip pat skatino subsidijos, kitos einamosios išlaidos ir tarpinis vartojimas (0,3 % BVP). Todėl Liuksemburgas nepakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą. Reikšmingas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų skatinamasis poveikis buvo tik iš dalies susijęs su priemonėmis, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, ir su iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidomis; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (9) buvo remiamojo pobūdžio (– 0,9 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Liuksemburgas toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydamas pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,1 % BVP (2021 m. – 0,1 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (10) buvo neutralus. Todėl Liuksemburgas išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,3 procentinio punkto. Šis reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (0,5 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Kartu grynųjų pirminių einamųjų išlaidų augimą taip pat skatino subsidijos, kitos einamosios išlaidos ir tarpinis vartojimas (0,3 % BVP). Todėl Liuksemburgas nepakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą. Reikšmingas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų skatinamasis poveikis buvo tik iš dalies susijęs su priemonėmis, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, ir su iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidomis;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 2,4 %, o 2024 m. – 3,8 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 1,6 %, o 2024 m. – 2,4 %, daugiausia dėl 2023 m. mažesnio grynojo eksporto poveikio augimui ir 2024 m. vidaus paklausos (11); |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 2,4 %, o 2024 m. – 3,8 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 1,6 %, o 2024 m. – 2,4 %, daugiausia dėl 2023 m. mažesnio grynojo eksporto poveikio augimui ir 2024 m. vidaus paklausos (11);

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansas pablogės ir deficitas sieks 1,5 % BVP. 2023 m. pablogėjimas daugiausia susijęs su papildomomis priemonėmis namų ūkių ir įmonių pajamoms remti dėl aukštų energijos kainų ir infliacijos. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 24,6 % 2022 m. pabaigoje iki 26,1 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 1,7 % BVP. Tai yra šiek tiek didesnis nei 2023 m. stabilumo programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl to, kad Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomos šiek tiek mažesnės mokestinės pajamos. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP šiek tiek mažesnis: 25,9 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia didesnis Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje nurodytas nominaliojo BVP augimas 2023 m.; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansas pablogės ir deficitas sieks 1,5 % BVP. 2023 m. pablogėjimas daugiausia susijęs su papildomomis priemonėmis namų ūkių ir įmonių pajamoms remti dėl aukštų energijos kainų ir infliacijos. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 24,6 % 2022 m. pabaigoje iki 26,1 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 1,7 % BVP. Tai yra šiek tiek didesnis nei 2023 m. stabilumo programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl to, kad Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomos šiek tiek mažesnės mokestinės pajamos. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP šiek tiek mažesnis: 25,9 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia didesnis Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje nurodytas nominaliojo BVP augimas 2023 m.;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma dujų kainų augimo ribojimas subsidijuojant namų ūkių energijos išlaidas ir tinklo mokesčius, elektros kainų stabilizavimas teikiant subsidijas namų ūkiams ir įmonių rėmimo priemonės), taip pat naujos priemonės. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,1 % BVP (12). Kai kurios 2023 m. priemonės orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, tuo tarpu dauguma jų nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (13), suma 2023 m. sudarys 0,6 % BVP (palyginti su 0,4 % BVP 2022 m.); |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma dujų kainų augimo ribojimas subsidijuojant namų ūkių energijos išlaidas ir tinklo mokesčius, elektros kainų stabilizavimas teikiant subsidijas namų ūkiams ir įmonių rėmimo priemonės), taip pat naujos priemonės. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,1 % BVP (12). Kai kurios 2023 m. priemonės orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, tuo tarpu dauguma jų nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (13), suma 2023 m. sudarys 0,6 % BVP (palyginti su 0,4 % BVP 2022 m.);

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Liuksemburgui imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (14), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Liuksemburgas turėtų būti pasirengęs einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Liuksemburgui taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Liuksemburgui imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (14), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Liuksemburgas turėtų būti pasirengęs einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Liuksemburgui taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 1,5 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 0,9 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,3 procentinio punkto. Tai apima 0,3 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamąjį poveikį tik iš dalies lemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą, be kitų veiksnių, taip pat skatina socialinės išmokos, išskyrus išmokas natūra, subsidijos, susijusios su netikslinėmis energijos priemonėmis, nuolatinis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio didinimas, vienkartinis įnašas į Sąjungos biudžetą ir PVM tarifų mažinimas. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,2 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto. Liuksemburgas planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodamas Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat numatoma, kad jis išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas (15). Jis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, viešojo transporto elektrifikaciją, tramvajų ir geležinkelių tinklo stiprinimą, klimato ir energetikos fondą fotovoltinių plokščių įsigijimui remti, viešųjų paslaugų skaitmenizaciją ir skaitmeninių ryšių saugumą (kvantinė technologija), kurie iš dalies finansuojami Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 1,5 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 0,9 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,3 procentinio punkto. Tai apima 0,3 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamąjį poveikį tik iš dalies lemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą, be kitų veiksnių, taip pat skatina socialinės išmokos, išskyrus išmokas natūra, subsidijos, susijusios su netikslinėmis energijos priemonėmis, nuolatinis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio didinimas, vienkartinis įnašas į Sąjungos biudžetą ir PVM tarifų mažinimas. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,2 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto. Liuksemburgas planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodamas Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat numatoma, kad jis išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas (15). Jis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, viešojo transporto elektrifikaciją, tramvajų ir geležinkelių tinklo stiprinimą, klimato ir energetikos fondą fotovoltinių plokščių įsigijimui remti, viešųjų paslaugų skaitmenizaciją ir skaitmeninių ryšių saugumą (kvantinė technologija), kurie iš dalies finansuojami Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 1,7 % BVP. 2024 m. padidėjimą daugiausia lėmė paramos priemonių pratęsimas, siekiant sušvelninti didėjančios infliacijos poveikį namų ūkių ir įmonių pajamoms. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 27,5 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,5 % BVP. Tai yra šiek tiek mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl to, kad Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis darbuotojų atlygio ir socialinių pervedimų padidinimas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 27,0 % 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 1,7 % BVP. 2024 m. padidėjimą daugiausia lėmė paramos priemonių pratęsimas, siekiant sušvelninti didėjančios infliacijos poveikį namų ūkių ir įmonių pajamoms. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 27,5 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,5 % BVP. Tai yra šiek tiek mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl to, kad Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis darbuotojų atlygio ir socialinių pervedimų padidinimas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 27,0 % 2023 m. pabaigoje;

| (23) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta pratęsti energijos paramos priemonių taikymą iki 2024 m. pabaigos. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,5 % BVP (16), palyginti su 1,1 % BVP 2023 m. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; Neatrodo, kad energijos paramos priemonės, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., būtų skirtos pažeidžiamiems namų ūkiams ar įmonėms. Dauguma jų nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. stabilumo programoje numatyta pratęsti energijos paramos priemonių taikymą iki 2024 m. pabaigos. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,5 % BVP (16), palyginti su 1,1 % BVP 2023 m. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; Neatrodo, kad energijos paramos priemonės, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., būtų skirtos pažeidžiamiems namų ūkiams ar įmonėms. Dauguma jų nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą;

| (24) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (17). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (18) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 4,8 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,1 % BVP) 2023 m. turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti; Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. Tačiau pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (17). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (18) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 4,8 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,1 % BVP) 2023 m. turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti; Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. Tačiau pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,9 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,9 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų išlikti stabilios – 4,5 % BVP 2023 ir 2024 m. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie tvaraus ir integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima investicijas, kuriomis siekiama skatinti energetikos ir skaitmeninę pertvarkas, kurios taip pat įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų išlikti stabilios – 4,5 % BVP 2023 ir 2024 m. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie tvaraus ir integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima investicijas, kuriomis siekiama skatinti energetikos ir skaitmeninę pertvarkas, kurios taip pat įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

| (27) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 1,0 % BVP 2025 m. ir iki 0,8 % iki 2026 m., o 2027 m. šiek tiek padidės iki 0,9 %. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 27,5 % 2024 m. pabaigoje iki 29,0 % iki 2027 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 1,0 % BVP 2025 m. ir iki 0,8 % iki 2026 m., o 2027 m. šiek tiek padidės iki 0,9 %. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 27,5 % 2024 m. pabaigoje iki 29,0 % iki 2027 m. pabaigos;

| (28) | ateinančiais dešimtmečiais demografinių tendencijų poveikis valdžios sektoriaus išlaidoms taps dar didesnis, nes numatoma, kad dėl senėjančios visuomenės ir lėtėjančių grynųjų migracijos srautų vienam darbuotojui tenkantis pensininkų skaičius nuolat didės. Jei politika nesikeis, Liuksemburgas susidurs su vienu staigiausių Sąjungos išlaidų pensijoms, kaip BVP dalies, padidėjimu; prognozuojama, kad iki 2070 m. jos padvigubės iki maždaug 18 % BVP ir bus didžiausios Sąjungoje. Dėl to labai padidės valdžios sektoriaus skola ir kils pavojus valstybės finansų tvarumui. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane ilgalaikio pensijų sistemos tvarumo klausimas nenagrinėjamas. Konkrečiai, tame plane nenagrinėjamas neigiamas ankstyvo išėjimo į pensiją sistemų ir finansinių paskatų anksti pasitraukti iš darbo rinkos poveikis, o tai prisideda prie žemo vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygio. Faktinio pensinio amžiaus pratęsimas turėtų teigiamą makroekonominį poveikį ir būtų galima sumažinti išlaidas pensijoms, nes didesnis vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis prisidėtų prie ekonomikos augimo. Kova su agresyviu mokesčių planavimu Sąjungoje yra labai svarbi siekiant: i) užkirsti kelią konkurencijos tarp įmonių iškraipymui, ii) užtikrinti sąžiningas sąlygas mokesčių mokėtojams ir iii) apsaugoti valdžios sektoriaus finansus. Liuksemburgas yra maža, atvira ekonomika, turinti didelį tarptautinį finansų sektorių, ir tai iš esmės paaiškina didelius finansinius srautus. Tačiau tie srautai taip pat rodo, kad šalyje veikia daug užsienio kapitalo įmonių, kurios vykdo iždo operacijas grupės viduje. Ypač didelį susirūpinimą kelia tai, kad nėra išskaičiuojamųjų mokesčių arba lygiaverčių priemonių, taikomų palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams mažų arba nulinio tarifo mokesčių jurisdikciją turintiems subjektams, išskyrus šalis, įtrauktas į Sąjungos nebendradarbiaujančių jurisdikcijų sąrašą (19). Liuksemburge įsisteigusių bendrovių palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai trečiųjų valstybių jurisdikciją turintiems subjektams galėtų būti apmokestinami mažu tarifu arba visai neapmokestinami, jei šie mokėjimai gavėjo jurisdikciją turinčiame subjekte nėra apmokestinami arba apmokestinami mažu tarifu. Liuksemburgas ėmėsi tam tikrų kovos su agresyviu mokesčių planavimu veiksmų. Tačiau iki šiol šių priemonių nepakako, kad būtų pašalintos tos mokesčių sistemos ypatybės, kuriomis tarptautinės įmonės gali pasinaudoti agresyviai planuodamos mokesčius; |
| --- | --- |

(28)

ateinančiais dešimtmečiais demografinių tendencijų poveikis valdžios sektoriaus išlaidoms taps dar didesnis, nes numatoma, kad dėl senėjančios visuomenės ir lėtėjančių grynųjų migracijos srautų vienam darbuotojui tenkantis pensininkų skaičius nuolat didės. Jei politika nesikeis, Liuksemburgas susidurs su vienu staigiausių Sąjungos išlaidų pensijoms, kaip BVP dalies, padidėjimu; prognozuojama, kad iki 2070 m. jos padvigubės iki maždaug 18 % BVP ir bus didžiausios Sąjungoje. Dėl to labai padidės valdžios sektoriaus skola ir kils pavojus valstybės finansų tvarumui. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane ilgalaikio pensijų sistemos tvarumo klausimas nenagrinėjamas. Konkrečiai, tame plane nenagrinėjamas neigiamas ankstyvo išėjimo į pensiją sistemų ir finansinių paskatų anksti pasitraukti iš darbo rinkos poveikis, o tai prisideda prie žemo vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygio. Faktinio pensinio amžiaus pratęsimas turėtų teigiamą makroekonominį poveikį ir būtų galima sumažinti išlaidas pensijoms, nes didesnis vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis prisidėtų prie ekonomikos augimo. Kova su agresyviu mokesčių planavimu Sąjungoje yra labai svarbi siekiant: i) užkirsti kelią konkurencijos tarp įmonių iškraipymui, ii) užtikrinti sąžiningas sąlygas mokesčių mokėtojams ir iii) apsaugoti valdžios sektoriaus finansus. Liuksemburgas yra maža, atvira ekonomika, turinti didelį tarptautinį finansų sektorių, ir tai iš esmės paaiškina didelius finansinius srautus. Tačiau tie srautai taip pat rodo, kad šalyje veikia daug užsienio kapitalo įmonių, kurios vykdo iždo operacijas grupės viduje. Ypač didelį susirūpinimą kelia tai, kad nėra išskaičiuojamųjų mokesčių arba lygiaverčių priemonių, taikomų palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams mažų arba nulinio tarifo mokesčių jurisdikciją turintiems subjektams, išskyrus šalis, įtrauktas į Sąjungos nebendradarbiaujančių jurisdikcijų sąrašą (19). Liuksemburge įsisteigusių bendrovių palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai trečiųjų valstybių jurisdikciją turintiems subjektams galėtų būti apmokestinami mažu tarifu arba visai neapmokestinami, jei šie mokėjimai gavėjo jurisdikciją turinčiame subjekte nėra apmokestinami arba apmokestinami mažu tarifu. Liuksemburgas ėmėsi tam tikrų kovos su agresyviu mokesčių planavimu veiksmų. Tačiau iki šiol šių priemonių nepakako, kad būtų pašalintos tos mokesčių sistemos ypatybės, kuriomis tarptautinės įmonės gali pasinaudoti agresyviai planuodamos mokesčius;

| (29) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Liuksemburgas pasistūmėjo įgyvendindamas savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. 2022 m. gruodžio 28 d. Liuksemburgas pateikė pirmąjį mokėjimo prašymą, atitinkantį Tarybos įgyvendinimo sprendime nurodytas 26 tarpines ir siektinas reikšmes, dėl 20 mln. EUR išmokėjimo pagal Priemonę. 2023 m. balandžio 28 d. Komisija paskelbė teigiamą preliminarų vertinimą. Mokėjimo prašymas nagrinėjamas Taryboje. Atitinkamos tarpinės ir siektinos reikšmės apima įsigaliojusią reformą „Būsto paktas 2.0“, kuria siekiama padidinti savivaldybių siūlomų įperkamų nuomojamų būstų pasiūlą, investicijas į viešojo sektoriaus skaitmenizavimą ir itin saugių ryšių plėtrą, darbo jėgos kvalifikacijos kėlimą įgyvendinant programą „FutureSkills“, taip pat netaršių transporto priemonių viešųjų pirkimų reformą. Liuksemburgas savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano pakeitimą pateikė 2022 m. lapkričio 11 d., o Taryba jį patvirtino 2023 m. sausio 17 d. Tikimasi, kad Liuksemburgas pateiks skyrių „REPowerEU“ ir jau nusprendė iš prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervo pervesti 128,5 mln. EUR Priemonės įgyvendinimui finansuoti. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Liuksemburgo strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(29)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Liuksemburgas pasistūmėjo įgyvendindamas savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. 2022 m. gruodžio 28 d. Liuksemburgas pateikė pirmąjį mokėjimo prašymą, atitinkantį Tarybos įgyvendinimo sprendime nurodytas 26 tarpines ir siektinas reikšmes, dėl 20 mln. EUR išmokėjimo pagal Priemonę. 2023 m. balandžio 28 d. Komisija paskelbė teigiamą preliminarų vertinimą. Mokėjimo prašymas nagrinėjamas Taryboje. Atitinkamos tarpinės ir siektinos reikšmės apima įsigaliojusią reformą „Būsto paktas 2.0“, kuria siekiama padidinti savivaldybių siūlomų įperkamų nuomojamų būstų pasiūlą, investicijas į viešojo sektoriaus skaitmenizavimą ir itin saugių ryšių plėtrą, darbo jėgos kvalifikacijos kėlimą įgyvendinant programą „FutureSkills“, taip pat netaršių transporto priemonių viešųjų pirkimų reformą. Liuksemburgas savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano pakeitimą pateikė 2022 m. lapkričio 11 d., o Taryba jį patvirtino 2023 m. sausio 17 d. Tikimasi, kad Liuksemburgas pateiks skyrių „REPowerEU“ ir jau nusprendė iš prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervo pervesti 128,5 mln. EUR Priemonės įgyvendinimui finansuoti. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Liuksemburgo strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (30) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Liuksemburgo sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Liuksemburge būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(30)

2022 m. Komisija patvirtino visus Liuksemburgo sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Liuksemburge būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (31) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Liuksemburgui kyla tam tikrų papildomų uždavinių, visų pirma susijusių su ilgalaikiu viešųjų finansų tvarumu, kurį daugiausia lemia pensijų sistema, teisinėmis spragomis, kuriomis galėtų pasinaudoti tarptautinės įmonės, vykdančios agresyvų mokesčių planavimą, pažeidžiamumu, susijusiu su didelėmis būsto kainomis ir namų ūkių skola, švietimo sistemos trūkumais, dėl kurių didėja nelygybė, ir klausimais, susijusiais su energetikos politika ir žaliąja pertvarka, įskaitant galimas iškastinio kuro atsisakymo kliūtis ir problemas, susijusias su transporto tinklu; |
| --- | --- |

(31)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Liuksemburgui kyla tam tikrų papildomų uždavinių, visų pirma susijusių su ilgalaikiu viešųjų finansų tvarumu, kurį daugiausia lemia pensijų sistema, teisinėmis spragomis, kuriomis galėtų pasinaudoti tarptautinės įmonės, vykdančios agresyvų mokesčių planavimą, pažeidžiamumu, susijusiu su didelėmis būsto kainomis ir namų ūkių skola, švietimo sistemos trūkumais, dėl kurių didėja nelygybė, ir klausimais, susijusiais su energetikos politika ir žaliąja pertvarka, įskaitant galimas iškastinio kuro atsisakymo kliūtis ir problemas, susijusias su transporto tinklu;

| (32) | pagrindiniai moksleivių įgūdžiai ir bendri rezultatai labai priklauso nuo jų socialinės ir ekonominės padėties ir kalbinės aplinkos. Vidutinis 15 metų amžiaus moksleivių pagrindinių žinių ir įgūdžių lygis, nustatytas EBPO Tarptautinio moksleivių vertinimo programoje (PISA), Liuksemburge yra gerokai mažesnis už Sąjungos vidurkį. Atotrūkis tarp palankias sąlygas turinčių moksleivių ir palankių sąlygų neturinčių jų bendraamžių Liuksemburge yra didesnis nei bet kurioje kitoje Sąjungos šalyje. Švietimo sistema nesuteikia visiems moksleiviams reikalingų pagrindinių įgūdžių, kad jie atitiktų šalies darbo rinkos poreikius. Nacionalinėje mokyklų sistemoje pradinėse klasėse vartojama liuksemburgiečių kalba, o mokiniai mokosi skaityti ir rašyti vokiečių kalba. Visi dalykai (išskyrus prancūzų kalbą) dėstomi vokiečių kalba. Šalyje, kurioje tik kas trečiam moksleiviui liuksemburgiečių kalba yra gimtoji, kalbos įgūdžių poreikis yra labai didelis. 18–24 m. jaunuolių, kurie paliko mokyklą neįgiję vidurinio išsilavinimo, dalis padidėjo nuo 6,3 % 2018 m. iki 8,2 % 2022 m. 2022 m. rugsėjo mėn. Liuksemburgas pradėjo bandomąjį projektą keturiose pradinėse mokyklose, pagal kurį moksleiviai pradeda mokytis pirmiausia prancūzų, o vėliau – vokiečių kalba. Jei šis metodas būtų taikomas daugiau mokyklų, jis galėtų padėti pagerinti moksleivių, kurių gimtoji kalba nėra prancūzų, mokymosi rezultatus. Liuksemburgas taip pat padidino viešųjų tarptautinių mokyklų pasiūlą: nuo 2022–2023 m. 4 % ikimokyklinio ir pradinio ugdymo lygmens moksleivių mokosi tokiose mokyklose, kuriose gali pasirinkti anglų, prancūzų arba vokiečių kalbą kaip mokymo kalbą. Jei ši galimybė mokyti viena pagrindine kalba būtų taikoma didesnei daliai moksleivių, tai galėtų gerokai padidinti moksleivių galimybes pasiekti geresnių mokymosi rezultatų; |
| --- | --- |

(32)

pagrindiniai moksleivių įgūdžiai ir bendri rezultatai labai priklauso nuo jų socialinės ir ekonominės padėties ir kalbinės aplinkos. Vidutinis 15 metų amžiaus moksleivių pagrindinių žinių ir įgūdžių lygis, nustatytas EBPO Tarptautinio moksleivių vertinimo programoje (PISA), Liuksemburge yra gerokai mažesnis už Sąjungos vidurkį. Atotrūkis tarp palankias sąlygas turinčių moksleivių ir palankių sąlygų neturinčių jų bendraamžių Liuksemburge yra didesnis nei bet kurioje kitoje Sąjungos šalyje. Švietimo sistema nesuteikia visiems moksleiviams reikalingų pagrindinių įgūdžių, kad jie atitiktų šalies darbo rinkos poreikius. Nacionalinėje mokyklų sistemoje pradinėse klasėse vartojama liuksemburgiečių kalba, o mokiniai mokosi skaityti ir rašyti vokiečių kalba. Visi dalykai (išskyrus prancūzų kalbą) dėstomi vokiečių kalba. Šalyje, kurioje tik kas trečiam moksleiviui liuksemburgiečių kalba yra gimtoji, kalbos įgūdžių poreikis yra labai didelis. 18–24 m. jaunuolių, kurie paliko mokyklą neįgiję vidurinio išsilavinimo, dalis padidėjo nuo 6,3 % 2018 m. iki 8,2 % 2022 m. 2022 m. rugsėjo mėn. Liuksemburgas pradėjo bandomąjį projektą keturiose pradinėse mokyklose, pagal kurį moksleiviai pradeda mokytis pirmiausia prancūzų, o vėliau – vokiečių kalba. Jei šis metodas būtų taikomas daugiau mokyklų, jis galėtų padėti pagerinti moksleivių, kurių gimtoji kalba nėra prancūzų, mokymosi rezultatus. Liuksemburgas taip pat padidino viešųjų tarptautinių mokyklų pasiūlą: nuo 2022–2023 m. 4 % ikimokyklinio ir pradinio ugdymo lygmens moksleivių mokosi tokiose mokyklose, kuriose gali pasirinkti anglų, prancūzų arba vokiečių kalbą kaip mokymo kalbą. Jei ši galimybė mokyti viena pagrindine kalba būtų taikoma didesnei daliai moksleivių, tai galėtų gerokai padidinti moksleivių galimybes pasiekti geresnių mokymosi rezultatų;

| (33) | Liuksemburgo energetikos sistemai būdinga didelė priklausomybė nuo importo ir iškastinio kuro. Šalis yra didelė grynoji energijos importuotoja. Ji beveik visiškai priklausoma nuo pirminės energijos importo – priklausomybės lygis 2021 m. siekė 92 %. Liuksemburgo energijos rūšių derinio 69 % sudarė nafta, 18 % – gamtinės dujos, o 12 % – atsinaujinantieji energijos ištekliai, kurių pajėgumai 2022 m. siekė 572 MW. Liuksemburgas naftos iš Rusijos neimportuoja. Kalbant apie dujas, priklausomybė nuo Rusijos yra nedidelė, nes beveik 100 % Liuksemburgo suvartojamų dujų buvo importuojama vamzdynais iš Belgijos ir Vokietijos, o tiekiama iš Norvegijos ir Nyderlandų. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Liuksemburge sumažėjo 26 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (20). Liuksemburgas galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (21); |
| --- | --- |

(33)

Liuksemburgo energetikos sistemai būdinga didelė priklausomybė nuo importo ir iškastinio kuro. Šalis yra didelė grynoji energijos importuotoja. Ji beveik visiškai priklausoma nuo pirminės energijos importo – priklausomybės lygis 2021 m. siekė 92 %. Liuksemburgo energijos rūšių derinio 69 % sudarė nafta, 18 % – gamtinės dujos, o 12 % – atsinaujinantieji energijos ištekliai, kurių pajėgumai 2022 m. siekė 572 MW. Liuksemburgas naftos iš Rusijos neimportuoja. Kalbant apie dujas, priklausomybė nuo Rusijos yra nedidelė, nes beveik 100 % Liuksemburgo suvartojamų dujų buvo importuojama vamzdynais iš Belgijos ir Vokietijos, o tiekiama iš Norvegijos ir Nyderlandų. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Liuksemburge sumažėjo 26 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (20). Liuksemburgas galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (21);

| (34) | nors Liuksemburgo elektros ir dujų jungtys yra labai glaudžiai susijusios, reikės tolesnių investicijų, atsižvelgiant į augančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir didėjančią elektros energijos paklausą. Liuksemburgas turi spręsti nepakankamos būsto pasiūlos problemą ir kartu pasiekti savo energetikos ir klimato tikslus. Taip pat reikia renovuoti esamus pastatus. Gyvenamųjų pastatų ir renovacijos sektorius su 20,8 % bendro energijos taupymo potencialu (GWh) yra antras pagal dydį suminio energijos taupymo iki 2030 m. potencialo šaltinis. Maždaug 89 % gyvenamųjų pastatų naudojamos iškastinio kuro (mazuto ir gamtinių dujų) šildymo sistemos. Šiuo klausimu pagrindinis vaidmuo teks savivaldybėms. Kelių eismo spūstys neigiamai veikia ekonomiką ir aplinkos tvarumą. Transportui tenka didelė naftos suvartojimo dalis ir 59 % viso išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, palyginti su 2019 m. Sąjungos vidurkiu (24 %). Nors Liuksemburgas priėmė kai kurias atitinkamas priemones darniajam transportui gerinti, papildomos, tikslingesnės intervencijos iš esmės padėtų sumažinti priklausomybę nuo naftos ir išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tai atsispindi Liuksemburgo nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane (NEKSVP), kuriame nustatytas tikslas iki 2030 m. 40 % transporto priemonių parko sudaryti iš elektrinių ir įkraunamų transporto priemonių. Liuksemburgas užsibrėžė tikslą iki 2050 m. užtikrinti neutralų poveikį klimatui. Pastaraisiais metais jis padarė didelę pažangą atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, tačiau tebėra viena iš valstybių narių, kuriose šių rūšių energijos dalis yra mažiausia. Kad Liuksemburgas pasiektų savo 2030 m. energetikos tikslus – 25 % energijos gauti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir 40–44 % sumažinti galutinį energijos suvartojimą, palyginti su 2007 m., reikės toliau didinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bei energijos vartojimo efektyvumo didinimo užmojus; |
| --- | --- |

(34)

nors Liuksemburgo elektros ir dujų jungtys yra labai glaudžiai susijusios, reikės tolesnių investicijų, atsižvelgiant į augančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir didėjančią elektros energijos paklausą. Liuksemburgas turi spręsti nepakankamos būsto pasiūlos problemą ir kartu pasiekti savo energetikos ir klimato tikslus. Taip pat reikia renovuoti esamus pastatus. Gyvenamųjų pastatų ir renovacijos sektorius su 20,8 % bendro energijos taupymo potencialu (GWh) yra antras pagal dydį suminio energijos taupymo iki 2030 m. potencialo šaltinis. Maždaug 89 % gyvenamųjų pastatų naudojamos iškastinio kuro (mazuto ir gamtinių dujų) šildymo sistemos. Šiuo klausimu pagrindinis vaidmuo teks savivaldybėms. Kelių eismo spūstys neigiamai veikia ekonomiką ir aplinkos tvarumą. Transportui tenka didelė naftos suvartojimo dalis ir 59 % viso išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, palyginti su 2019 m. Sąjungos vidurkiu (24 %). Nors Liuksemburgas priėmė kai kurias atitinkamas priemones darniajam transportui gerinti, papildomos, tikslingesnės intervencijos iš esmės padėtų sumažinti priklausomybę nuo naftos ir išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tai atsispindi Liuksemburgo nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane (NEKSVP), kuriame nustatytas tikslas iki 2030 m. 40 % transporto priemonių parko sudaryti iš elektrinių ir įkraunamų transporto priemonių. Liuksemburgas užsibrėžė tikslą iki 2050 m. užtikrinti neutralų poveikį klimatui. Pastaraisiais metais jis padarė didelę pažangą atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, tačiau tebėra viena iš valstybių narių, kuriose šių rūšių energijos dalis yra mažiausia. Kad Liuksemburgas pasiektų savo 2030 m. energetikos tikslus – 25 % energijos gauti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir 40–44 % sumažinti galutinį energijos suvartojimą, palyginti su 2007 m., reikės toliau didinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bei energijos vartojimo efektyvumo didinimo užmojus;

| (35) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, tos priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriams, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Nors Liuksemburgas deda daugiau pastangų nuosmukį patiriančių ir besikeičiančių sektorių darbuotojų kvalifikacijai kelti ir juos perkvalifikuoti, vis dar trūksta kai kurių profesijų darbuotojų, be kita ko, politikos ir planavimo vadovų. Tas darbo jėgos trūkumas gali būti kliūtis siekiant žaliosios pertvarkos ir įgyvendinant „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(35)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, tos priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriams, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Nors Liuksemburgas deda daugiau pastangų nuosmukį patiriančių ir besikeičiančių sektorių darbuotojų kvalifikacijai kelti ir juos perkvalifikuoti, vis dar trūksta kai kurių profesijų darbuotojų, be kita ko, politikos ir planavimo vadovų. Tas darbo jėgos trūkumas gali būti kliūtis siekiant žaliosios pertvarkos ir įgyvendinant „REPowerEU“;

| (36) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (22) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (22) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (37) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Liuksemburgui skirtomis 1, 2 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios, ketvirtos ir penktos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Liuksemburgui skirtomis 1, 2 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios, ketvirtos ir penktos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

REKOMENDUOJA Liuksemburgui 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 4,8 % (23).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinė būklė.

Mažinti su būsto rinka susijusią riziką, visų pirma mažinant hipotekos palūkanų atskaitymą ir imantis priemonių didinti statyboms tinkamos žemės pasiūlą. Spręsti ilgalaikio pensijų sistemos tvarumo klausimą, visų pirma ribojant ankstyvo išėjimo į pensiją galimybes ir didinant vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygį. Imtis aktyvesnių veiksmų, kad būtų veiksmingai kovojama su agresyviu mokesčių planavimu, visų pirma užtikrinant pakankamą palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimų nulinio tarifo ir (arba) mažų mokesčių jurisdikciją turintiems subjektams apmokestinimą.

2.

Toliau tolygiai įgyvendinti peržiūrėtą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir sparčiai užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Gerinti mokyklų švietimo sistemos rezultatus ir skatinti lygias galimybes visiems moksleiviams, visų pirma pritaikant mokymą prie palankių sąlygų neturinčių moksleivių ir moksleivių iš įvairios kalbinės aplinkos poreikių.

4.

Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrą, didinant elektros energijos perdavimo pajėgumus, lengvinant leidimų išdavimo procedūras ir investuojant į energijos vartojimo efektyvumą tiek gyvenamųjų būstų, tiek negyvenamųjų pastatų sektoriuose. Padėti savivaldybėms parengti išsamius atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros, įskaitant vėjo energijos ir fotovoltines technologijas, taip pat centralizuotų šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų vietos planus. Toliau skatinti transporto elektrifikaciją ir investuoti į viešojo transporto tinklus ir infrastruktūrą. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10155/21 INIT; ST 10155/21 ADD 1.

6

(7)  Mokėtini mokesčių kreditai gali viršyti mokesčio prievolę ir turėti įtakos ne tik mokesčių nemokantiems subjektams, bet ir mokesčių mokėtojams; todėl jie klasifikuojami kaip išlaidos nacionalinėse sąskaitose (2010 m. ESS 20.167 ir 20.168 straipsniai).

7

(8)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Liuksemburgo stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 73).

8

(9)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

9

(10)  Dėl sumažėjusių kitų kapitalo pervedimų, daugiausia susijusių su paramos įmonėms ir su COVID-19 pandemija susijusios ekonomikos gaivinimo pagalbos (Ekonomikos gaivinimo ir solidarumo fondas įmonėms) laipsnišku nutraukimu, kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,4 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

10

(11)  Nominaliojo BVP padėtis šiek tiek skiriasi; 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad nominalusis BVP 2023 m. augs 4,7 %, o 2024 m. – 6,0 %, o Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas didesnis – 7,1 % augimas 2023 m. ir panašus 5,9 % augimas 2024 m.;

11

(12)  Tas skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

12

(13)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Liuksemburgo stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 128).

13

(14)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Liuksemburgo vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 7,8 %.

14

(15)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės neutralų poveikį BVP.

15

(16)  Komisijos pateikiama energijos priemonių apibrėžtis apima tik fiskalines politikos priemones, kurios daro tiesioginį poveikį energijos kainoms arba kuriomis laikinai remiamos energijos vartojimo pajamos. Bendrosios paramos infliacijai priemonės neklasifikuojamos kaip energijos priemonės, o tai paaiškina 2023 m. stabilumo programoje ir Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytų energijos paramos priemonių biudžeto išlaidų skirtumą;

16

(17)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

17

(18)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

18

(19)  Tarybos išvados dėl peržiūrėto mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašo (OL C 64, 2023 2 21, p. 17).

19

(20)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

20

(21)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

21

(22)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

22

(23)  Vertinama, kad tai atitinka metinį bent 0,3 % BVP siekiantį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą 2024 m., kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

23

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/155 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/155

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Vengrijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Vengrijos konvergencijos programos

(2023/C 312/17)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Vengrija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Dėl jos reikės atlikti nuodugnią apžvalgą. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Vengrija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Dėl jos reikės atlikti nuodugnią apžvalgą. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. gegužės 11 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Vengrija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2022 m. gruodžio 15 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Vengrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Vengrija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. gegužės 11 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Vengrija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2022 m. gruodžio 15 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Vengrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Vengrija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. gegužės 2 d. Vengrija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą ir, pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnio 1 dalį – 2023 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Vengrijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas. 2023 m. birželio 1 d. įsigaliojo naujas teismų sistemos įstatymas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. gegužės 2 d. Vengrija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą ir, pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnio 1 dalį – 2023 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Vengrijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas. 2023 m. birželio 1 d. įsigaliojo naujas teismų sistemos įstatymas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Vengrijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Vengrijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Vengrijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Vengrijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Vengrijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Vengrijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Vengrijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Vengrijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma padidėjo pažeidžiamumas, susijęs su labai dideliu kainų spaudimu ir išorės bei vyriausybės finansavimo poreikiais, ir dabar jis yra gana reikšmingas. Infliacija gerokai išaugo ir kol kas jos mažėjimo nematyti. Jei infliacija išliktų didelė ilgą laiką, tai dar labiau pakenktų išlaidų konkurencingumui ir finansavimo išlaidos galėtų išlikti didelės. Didelį einamosios sąskaitos deficitą labai padidino 2022 m. pakilusios energijos kainos, o trumpalaikė išorės skola išaugo. Einamosios sąskaitos pagerėjimas 2023 ir 2024 m. priklauso nuo numatomo tolesnio energijos kainų mažėjimo, tačiau einamosios sąskaitos deficitas 2023 ir 2024 m. turėtų išlikti pakankamai reikšmingas. Didelis ekonomikos energijos suvartojimo intensyvumas yra svarbus einamosios sąskaitos dinamikai. Valdžios sektoriaus deficitas buvo didelis (jį tik iš dalies lėmė politinis atsakas į pandemiją ir energetikos krizę) ir jis sudaro didžiąją ekonomikos išorės skolos dalį. Valdžios sektoriaus skolos santykis sumažėjo dėl didelio nominaliojo BVP augimo, tačiau problemų gali sukelti veiklos sulėtėjimas ir nuolatinis didelis deficitas. Nuo 2021 m. padidėjo valstybės skolinimosi išlaidos ir vyriausybei tenka vis didesnė palūkanų našta, o skolos grąžinimo terminai išlieka palyginti trumpi. Būsto kainos per penkerius metus padvigubėjo, tačiau 2022 m. pabaigoje kainų augimas sustojo. Tačiau esant mažam namų ūkių įsiskolinimui ir atsižvelgiant į dabartinę didelę infliaciją esminio nominalių kainų sumažėjimo tikimybė atrodo nedidelė. Nustatytas pažeidžiamumo problemas dar labiau pagilino politikos nenuoseklumas. Veiksmingas makroekonominės politikos koordinavimas ir aiškus jos atskyrimas, grindžiami tvirta institucine politikos sistema, yra būtini fiskaliniam ir išoriniam tvarumui užtikrinti, taip pat lūkesčiams pateisinti. Tikimasi, kad laiku visiškai įgyvendinus struktūrines reformas, įtrauktas į Vengrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, bus lengviau sumažinti makroekonominį pažeidžiamumą ir remti augimą bei koregavimą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Vengrijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Vengrijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma padidėjo pažeidžiamumas, susijęs su labai dideliu kainų spaudimu ir išorės bei vyriausybės finansavimo poreikiais, ir dabar jis yra gana reikšmingas. Infliacija gerokai išaugo ir kol kas jos mažėjimo nematyti. Jei infliacija išliktų didelė ilgą laiką, tai dar labiau pakenktų išlaidų konkurencingumui ir finansavimo išlaidos galėtų išlikti didelės. Didelį einamosios sąskaitos deficitą labai padidino 2022 m. pakilusios energijos kainos, o trumpalaikė išorės skola išaugo. Einamosios sąskaitos pagerėjimas 2023 ir 2024 m. priklauso nuo numatomo tolesnio energijos kainų mažėjimo, tačiau einamosios sąskaitos deficitas 2023 ir 2024 m. turėtų išlikti pakankamai reikšmingas. Didelis ekonomikos energijos suvartojimo intensyvumas yra svarbus einamosios sąskaitos dinamikai. Valdžios sektoriaus deficitas buvo didelis (jį tik iš dalies lėmė politinis atsakas į pandemiją ir energetikos krizę) ir jis sudaro didžiąją ekonomikos išorės skolos dalį. Valdžios sektoriaus skolos santykis sumažėjo dėl didelio nominaliojo BVP augimo, tačiau problemų gali sukelti veiklos sulėtėjimas ir nuolatinis didelis deficitas. Nuo 2021 m. padidėjo valstybės skolinimosi išlaidos ir vyriausybei tenka vis didesnė palūkanų našta, o skolos grąžinimo terminai išlieka palyginti trumpi. Būsto kainos per penkerius metus padvigubėjo, tačiau 2022 m. pabaigoje kainų augimas sustojo. Tačiau esant mažam namų ūkių įsiskolinimui ir atsižvelgiant į dabartinę didelę infliaciją esminio nominalių kainų sumažėjimo tikimybė atrodo nedidelė. Nustatytas pažeidžiamumo problemas dar labiau pagilino politikos nenuoseklumas. Veiksmingas makroekonominės politikos koordinavimas ir aiškus jos atskyrimas, grindžiami tvirta institucine politikos sistema, yra būtini fiskaliniam ir išoriniam tvarumui užtikrinti, taip pat lūkesčiams pateisinti. Tikimasi, kad laiku visiškai įgyvendinus struktūrines reformas, įtrauktas į Vengrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, bus lengviau sumažinti makroekonominį pažeidžiamumą ir remti augimą bei koregavimą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Vengrijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,1 % BVP 2021 m. iki 6,2 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 76,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 73,3 % 2022 m. pabaigoje; 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Vengrijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Vėliau Komisija konstatavo, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; Vengrija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama savo 2024 m. biudžetą; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Vengrijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,1 % BVP 2021 m. iki 6,2 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 76,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 73,3 % 2022 m. pabaigoje; 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Vengrijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Vėliau Komisija konstatavo, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; Vengrija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama savo 2024 m. biudžetą;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė akcizo kurui sumažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė subsidijas komunalinių paslaugų įmonėms, skirtas nuostoliams, patirtiems nustačius viršutines namų ūkiams tiekiamos energijos kainų ribas, padengti, ir paramos sistemas daug energijos vartojančioms įmonėms. Tų priemonių sąnaudas iš dalies kompensavo nauji nenumatyto energijos gamintojų ir tiekėjų pelno mokesčiai, t. y. laikinas mokestis, taikomas skirtumui tarp Brent ir Ural naftos, laikinas energijos tiekėjų pajamų mokestis ir laikinas kasybos teisės mokesčio padidinimas. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,0 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,1 % BVP, palyginti su 1,9 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė akcizo kurui sumažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė subsidijas komunalinių paslaugų įmonėms, skirtas nuostoliams, patirtiems nustačius viršutines namų ūkiams tiekiamos energijos kainų ribas, padengti, ir paramos sistemas daug energijos vartojančioms įmonėms. Tų priemonių sąnaudas iš dalies kompensavo nauji nenumatyto energijos gamintojų ir tiekėjų pelno mokesčiai, t. y. laikinas mokestis, taikomas skirtumui tarp Brent ir Ural naftos, laikinas energijos tiekėjų pajamų mokestis ir laikinas kasybos teisės mokesčio padidinimas. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,0 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,1 % BVP, palyginti su 1,9 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Vengrijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Vengrijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio (0,4 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Vengrija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,5 % BVP (2021 m. – 2,1 % BVP). Priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo dėl mažesnio Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšų įsisavinimo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai (9) turėjo 0,2 procentinio punkto stabdomąjį poveikį. Todėl Vengrija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitinka Tarybos rekomendacijos. Kartu nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,6 procentinio punkto. Todėl Vengrija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio (0,4 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Vengrija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,5 % BVP (2021 m. – 2,1 % BVP). Priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo dėl mažesnio Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšų įsisavinimo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai (9) turėjo 0,2 procentinio punkto stabdomąjį poveikį. Todėl Vengrija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitinka Tarybos rekomendacijos. Kartu nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,6 procentinio punkto. Todėl Vengrija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,5 %, o 2024 m. – 4,0 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 0,5 %, o 2024 m. – 2,8 %, daugiausia dėl mažesnio tikėtino privataus vartojimo augimo, kurį lemia mažesnis numatomas nominaliojo darbo užmokesčio augimas ir šiek tiek didesnis nedarbo lygis. Komisija taip pat numato mažesnį valdžios sektoriaus vartojimo ir grynojo eksporto augimą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas nominaliojo BVP augimas prognozės laikotarpiu bus mažesnis dėl mažesnio numatomo BVP augimo ir BVP defliatoriaus; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,5 %, o 2024 m. – 4,0 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 0,5 %, o 2024 m. – 2,8 %, daugiausia dėl mažesnio tikėtino privataus vartojimo augimo, kurį lemia mažesnis numatomas nominaliojo darbo užmokesčio augimas ir šiek tiek didesnis nedarbo lygis. Komisija taip pat numato mažesnį valdžios sektoriaus vartojimo ir grynojo eksporto augimą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas nominaliojo BVP augimas prognozės laikotarpiu bus mažesnis dėl mažesnio numatomo BVP augimo ir BVP defliatoriaus;

| (18) | 2023 m. konvergencijos programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,9 % BVP. 2023 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su didesnėmis mokestinėmis pajamomis, kurias lemia didelė infliacija ir laikini nenumatyto pelno ir sektoriniai mokesčiai, kurie 2023 m. turėtų sudaryti 1,5 % BVP. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 73,3 % 2022 m. pabaigoje iki 69,7 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4,0 % BVP. Tai atitinka 2023 m. konvergencijos programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP didesnis: 70,7 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia mažesnis Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje nurodytas BVP augimas ir BVP defliatorius; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. konvergencijos programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,9 % BVP. 2023 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su didesnėmis mokestinėmis pajamomis, kurias lemia didelė infliacija ir laikini nenumatyto pelno ir sektoriniai mokesčiai, kurie 2023 m. turėtų sudaryti 1,5 % BVP. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 73,3 % 2022 m. pabaigoje iki 69,7 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4,0 % BVP. Tai atitinka 2023 m. konvergencijos programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP didesnis: 70,7 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia mažesnis Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje nurodytas BVP augimas ir BVP defliatorius;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma subsidijos komunalinių paslaugų įmonėms, skirtos nuostoliams, patirtiems nustačius viršutines namų ūkiams tiekiamos energijos kainų ribas, padengti, ir paramos sistemos daug energijos vartojančioms įmonėms). Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos tiekėjų nenumatytam pelnui. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,2 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, ar laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), nėra; |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma subsidijos komunalinių paslaugų įmonėms, skirtos nuostoliams, patirtiems nustačius viršutines namų ūkiams tiekiamos energijos kainų ribas, padengti, ir paramos sistemos daug energijos vartojančioms įmonėms). Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos tiekėjų nenumatytam pelnui. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,2 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, ar laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), nėra;

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Vengrijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Vengrija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Vengrijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Vengrijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Vengrija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Vengrijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 4,2 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 0,4 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 2,2 % BVP. Todėl prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 2,3 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,6 procentinio punkto (13). Todėl Vengrija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, nors numatoma, kad ji išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuojama finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, kaip antai į elektros tinklo plėtrą, priemiesčių geležinkelių modernizavimą, paramą gyvenamųjų namų saulės baterijų plokščių naudojimui, pagrindinio ugdymo ir aukštesniojo vidurinio ugdymo mokyklų mokytojų ir mokinių aprūpinimą nešiojamaisiais kompiuteriais ir skaitmeninimo priemones sveikatos priežiūros srityje, kurios finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 4,2 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 0,4 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 2,2 % BVP. Todėl prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 2,3 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,6 procentinio punkto (13). Todėl Vengrija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, nors numatoma, kad ji išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuojama finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, kaip antai į elektros tinklo plėtrą, priemiesčių geležinkelių modernizavimą, paramą gyvenamųjų namų saulės baterijų plokščių naudojimui, pagrindinio ugdymo ir aukštesniojo vidurinio ugdymo mokyklų mokytojų ir mokinių aprūpinimą nešiojamaisiais kompiuteriais ir skaitmeninimo priemones sveikatos priežiūros srityje, kurios finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (22) | 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,9 % BVP. 2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi didelį valdžios sektoriaus išlaidų, kaip BVP dalies, sumažėjimą, visų pirma susijusį su bendrojo pagrindinio kapitalo formavimu, tarpiniu vartojimu ir atlygiu darbuotojams. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 66,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,4 % BVP. Tai yra daugiau nei 2023 m. konvergencijos programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl numatomų didesnių bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo išlaidų, atitinkančių pastarojo meto tendencijas, ir dėl didėjančio tarpinio vartojimo, kurį lemia tebesitęsiantis infliacinis spaudimas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP didesnis: 71,1 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,9 % BVP. 2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi didelį valdžios sektoriaus išlaidų, kaip BVP dalies, sumažėjimą, visų pirma susijusį su bendrojo pagrindinio kapitalo formavimu, tarpiniu vartojimu ir atlygiu darbuotojams. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 66,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,4 % BVP. Tai yra daugiau nei 2023 m. konvergencijos programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl numatomų didesnių bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo išlaidų, atitinkančių pastarojo meto tendencijas, ir dėl didėjančio tarpinio vartojimo, kurį lemia tebesitęsiantis infliacinis spaudimas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP didesnis: 71,1 % 2024 m. pabaigoje;

| (23) | 2023 m. konvergencijos programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,4 % BVP, palyginti su 1,2 % BVP 2023 m. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; Neatrodo, kad energijos paramos priemonės, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., būtų skirtos pažeidžiamiems namų ūkiams ar įmonėms. Jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. konvergencijos programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,4 % BVP, palyginti su 1,2 % BVP 2023 m. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; Neatrodo, kad energijos paramos priemonės, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., būtų skirtos pažeidžiamiems namų ūkiams ar įmonėms. Jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą;

| (24) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga struktūrinį balansą pagerinti bent 0,5 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (15) 2024 m. neturėtų viršyti 4,4 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Tai taip pat padės sumažinti grynąją infliaciją, kuri gerokai viršija Sąjungos vidurkį ir, jei užsitęstų, galėtų lemti konkurencingumo sumažėjimą, ir apsaugoti išorės poziciją. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,2 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis, nei rekomenduota 2024 m.; |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga struktūrinį balansą pagerinti bent 0,5 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (15) 2024 m. neturėtų viršyti 4,4 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Tai taip pat padės sumažinti grynąją infliaciją, kuri gerokai viršija Sąjungos vidurkį ir, jei užsitęstų, galėtų lemti konkurencingumo sumažėjimą, ir apsaugoti išorės poziciją. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,2 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis, nei rekomenduota 2024 m.;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 7,0 %, o tai yra daugiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei dėl visiško laipsniško energijos paramos priemonių panaikinimo sutaupytos lėšos, o tai lemia didesnės tarpinio vartojimo bei bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo išlaidos ir numatomas laipsniškas laikino nenumatyto pelno mokesčio ir sektorinių mokesčių atsisakymas; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 7,0 %, o tai yra daugiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei dėl visiško laipsniško energijos paramos priemonių panaikinimo sutaupytos lėšos, o tai lemia didesnės tarpinio vartojimo bei bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo išlaidos ir numatomas laipsniškas laikino nenumatyto pelno mokesčio ir sektorinių mokesčių atsisakymas;

| (26) | remiantis 2023 m. konvergencijos programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 5,1 % BVP 2023 m. iki 3,7 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir mažesnes Sąjungos finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. konvergencijos programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 5,1 % BVP 2023 m. iki 3,7 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir mažesnes Sąjungos finansuojamas investicijas;

| (27) | 2023 m. konvergencijos programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 1,9 % BVP 2025 m. ir iki 0,9 % iki 2027 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 66,7 % 2024 m. pabaigoje iki 56,3 % iki 2027 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. konvergencijos programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 1,9 % BVP 2025 m. ir iki 0,9 % iki 2027 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 66,7 % 2024 m. pabaigoje iki 56,3 % iki 2027 m. pabaigos;

| (28) | pinigų, fiskalinės ir ekonominės plėtros politikos reakcija į pastarojo meto ekonominius iššūkius buvo nekoordinuota ir tai sumažino bendro politinio atsako veiksmingumą. Pinigų politika pradėta griežtinti 2021 m., tačiau fiskalinis skatinimas tęsėsi iki 2022 m. pradžios. Keliomis laikinomis politikos priemonėmis, nustatytomis nuo 2021 m., išsaugoti namų ūkių perkamąją galią siekta ne itin kryptingai – nustatant kainų ir palūkanų normų viršutines ribas ir teikiant fiskaliniu požiūriu brangiai kainuojančias energijos subsidijas. Viršutinės ribos nustatytos variklių degalų ir tam tikrų pagrindinių maisto produktų kainoms. Nustatytos palūkanų normų ribos hipotekos paskoloms su kintamomis palūkanų normomis, paskoloms mažosioms ir vidutinėms įmonėms, tam tikroms studentų paskoloms ir dideliems bankų indėliams. Dauguma tų priemonių baigs galioti 2023 m. Tų priemonių sąnaudos daugiausia teko įmonėms ir finansų sektoriui didesnių netiesioginių mokesčių forma, o jų iškreipiamasis poveikis prisidėjo prie vidaus gamybos sumažėjimo ir produktų, kuriems viršutinės kainos ribos nedaro tiesioginio poveikio, kainų padidėjimo. Jos taip pat trukdė paklausai prisiderinti prie naujos ekonominės aplinkos. Ekonominės plėtros politika buvo grindžiama subsidijuojamų paskolų schemomis, skirtomis padėti įmonėms prisitaikyti prie ekonominių sukrėtimų. Siekiant paremti įmones, patiriančias didėjančias energijos sąnaudas, 2023 m. vasario mėn. pradėta įgyvendinti didelė subsidijuojamų paskolų su fiksuotomis palūkanų normomis schema. Kainų ir palūkanų normų viršutinės ribos ir subsidijuojamas skolinimas neigiamai veikė pinigų politikos pastangas mažinti infliaciją, inter alia, mažindami centrinio banko priemonių veiksmingumą. Europos Centrinis Bankas nustatė, kad tam tikros reguliavimo priemonės, įskaitant banko indėlių palūkanų normų viršutinę ribą, trukdė vykdyti veiksmingą pinigų politiką; |
| --- | --- |

(28)

pinigų, fiskalinės ir ekonominės plėtros politikos reakcija į pastarojo meto ekonominius iššūkius buvo nekoordinuota ir tai sumažino bendro politinio atsako veiksmingumą. Pinigų politika pradėta griežtinti 2021 m., tačiau fiskalinis skatinimas tęsėsi iki 2022 m. pradžios. Keliomis laikinomis politikos priemonėmis, nustatytomis nuo 2021 m., išsaugoti namų ūkių perkamąją galią siekta ne itin kryptingai – nustatant kainų ir palūkanų normų viršutines ribas ir teikiant fiskaliniu požiūriu brangiai kainuojančias energijos subsidijas. Viršutinės ribos nustatytos variklių degalų ir tam tikrų pagrindinių maisto produktų kainoms. Nustatytos palūkanų normų ribos hipotekos paskoloms su kintamomis palūkanų normomis, paskoloms mažosioms ir vidutinėms įmonėms, tam tikroms studentų paskoloms ir dideliems bankų indėliams. Dauguma tų priemonių baigs galioti 2023 m. Tų priemonių sąnaudos daugiausia teko įmonėms ir finansų sektoriui didesnių netiesioginių mokesčių forma, o jų iškreipiamasis poveikis prisidėjo prie vidaus gamybos sumažėjimo ir produktų, kuriems viršutinės kainos ribos nedaro tiesioginio poveikio, kainų padidėjimo. Jos taip pat trukdė paklausai prisiderinti prie naujos ekonominės aplinkos. Ekonominės plėtros politika buvo grindžiama subsidijuojamų paskolų schemomis, skirtomis padėti įmonėms prisitaikyti prie ekonominių sukrėtimų. Siekiant paremti įmones, patiriančias didėjančias energijos sąnaudas, 2023 m. vasario mėn. pradėta įgyvendinti didelė subsidijuojamų paskolų su fiksuotomis palūkanų normomis schema. Kainų ir palūkanų normų viršutinės ribos ir subsidijuojamas skolinimas neigiamai veikė pinigų politikos pastangas mažinti infliaciją, inter alia, mažindami centrinio banko priemonių veiksmingumą. Europos Centrinis Bankas nustatė, kad tam tikros reguliavimo priemonės, įskaitant banko indėlių palūkanų normų viršutinę ribą, trukdė vykdyti veiksmingą pinigų politiką;

| (29) | dėl biudžeto planavimo ir vykdymo trūkumų padidėjo fiskalinės politikos skatinamasis polinkis ir tai prisidėjo prie daugelio dabartinių Vengrijos makroekonominių iššūkių. Nuo 2016 m. dėl labai ankstyvo metinių biudžetų patvirtinimo suprastėjo makroekonominių ir biudžeto prognozių kokybė. Įvairios biudžeto lankstumo taisyklės ir dideli biudžeto rezervai sudarė sąlygas didesnėms diskrecinėms išlaidoms, o tai padidino fiskalinės politikos procikliškumą. Ad hoc sprendimai dėl išlaidų dažnai buvo priimami biudžetinių metų pabaigoje arba buvo priimami vyriausybės dekretais visus metus be tinkamos parlamentinės priežiūros ir viešų konsultacijų, o tai savo ruožtu sumažino biudžeto skaidrumą. Dėl trūkumų rengiant vidaus fiskalines taisykles, įskaitant prociklinių savybių turinčią skolos taisyklę, menką vidutinės trukmės biudžeto planavimo vykdymą, kurį dar labiau susilpnino specialios „pavojingos padėties“ režimo nuostatos, ir riboto nacionalinės fiskalinės tarybos vaidmens bei išteklių nacionalinė fiskalinė sistema neužkirto kelio dideliam valstybės biudžeto deficitui. Dėl ribotų nacionalinės fiskalinės tarybos įgaliojimų ir išteklių jos veiksmingumas vedant viešas diskusijas fiskaliniais klausimais buvo nedidelis; |
| --- | --- |

(29)

dėl biudžeto planavimo ir vykdymo trūkumų padidėjo fiskalinės politikos skatinamasis polinkis ir tai prisidėjo prie daugelio dabartinių Vengrijos makroekonominių iššūkių. Nuo 2016 m. dėl labai ankstyvo metinių biudžetų patvirtinimo suprastėjo makroekonominių ir biudžeto prognozių kokybė. Įvairios biudžeto lankstumo taisyklės ir dideli biudžeto rezervai sudarė sąlygas didesnėms diskrecinėms išlaidoms, o tai padidino fiskalinės politikos procikliškumą. Ad hoc sprendimai dėl išlaidų dažnai buvo priimami biudžetinių metų pabaigoje arba buvo priimami vyriausybės dekretais visus metus be tinkamos parlamentinės priežiūros ir viešų konsultacijų, o tai savo ruožtu sumažino biudžeto skaidrumą. Dėl trūkumų rengiant vidaus fiskalines taisykles, įskaitant prociklinių savybių turinčią skolos taisyklę, menką vidutinės trukmės biudžeto planavimo vykdymą, kurį dar labiau susilpnino specialios „pavojingos padėties“ režimo nuostatos, ir riboto nacionalinės fiskalinės tarybos vaidmens bei išteklių nacionalinė fiskalinė sistema neužkirto kelio dideliam valstybės biudžeto deficitui. Dėl ribotų nacionalinės fiskalinės tarybos įgaliojimų ir išteklių jos veiksmingumas vedant viešas diskusijas fiskaliniais klausimais buvo nedidelis;

| (30) | per pastarąjį dešimtmetį Vengrijoje labai išaugo būsto kainos, o būsto pasiūla išliko ribota. Menkai tikslingos subsidijų schemos būstui įsigyti, kuriomis gali pasinaudoti ir būstą jau turintys didesnes pajamas gaunantys namų ūkiai, prisidėjo prie pastarojo meto kainų padidėjimo. Subsidijos būsto statybai, įskaitant dotacijas, subsidijuojamas paskolas ir lengvatinius PVM tarifus, taip pat yra netikslinės; |
| --- | --- |

(30)

per pastarąjį dešimtmetį Vengrijoje labai išaugo būsto kainos, o būsto pasiūla išliko ribota. Menkai tikslingos subsidijų schemos būstui įsigyti, kuriomis gali pasinaudoti ir būstą jau turintys didesnes pajamas gaunantys namų ūkiai, prisidėjo prie pastarojo meto kainų padidėjimo. Subsidijos būsto statybai, įskaitant dotacijas, subsidijuojamas paskolas ir lengvatinius PVM tarifus, taip pat yra netikslinės;

| (31) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Vengrija pareiškė ketinanti prašyti iki 6 600 000 000 EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Dėl laikino Priemonės, taikomos iki 2026 m., pobūdžio labai svarbu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įgyvendinti skubiai. Ne mažiau svarbu, kad Vengrija užtikrintų tinkamus administracinius gebėjimus įvykdyti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane prisiimtus įsipareigojimus. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Vengrijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Dėl to, kad Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Vengrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo buvo priimtas vėlai – 2022 m. gruodžio mėn., įgyvendinti Vengrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą buvo gerokai vėluojama. Kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas būtų greitai ir nuosekliai įgyvendintas, reikėtų pasiekti 27 tarpines reikšmes, susijusias su teismų nepriklausomumo didinimu ir Sąjungos finansinių interesų apsaugos užtikrinimu. Kol šios tarpinės reikšmės nebus visiškai ir teisingai pasiektos, jokie mokėjimai pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą negalės būti vykdomi. Vengrijai skirta „REPowerEU“ dotacija sudaro 701,6 mln. EUR. Vengrija planuoja panaudoti „REPowerEU“ dotaciją ir papildomą paskolą su energetika susijusioms investicijoms; |
| --- | --- |

(31)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Vengrija pareiškė ketinanti prašyti iki 6 600 000 000 EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę. Dėl laikino Priemonės, taikomos iki 2026 m., pobūdžio labai svarbu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įgyvendinti skubiai. Ne mažiau svarbu, kad Vengrija užtikrintų tinkamus administracinius gebėjimus įvykdyti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane prisiimtus įsipareigojimus. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Vengrijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Dėl to, kad Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Vengrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo buvo priimtas vėlai – 2022 m. gruodžio mėn., įgyvendinti Vengrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą buvo gerokai vėluojama. Kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas būtų greitai ir nuosekliai įgyvendintas, reikėtų pasiekti 27 tarpines reikšmes, susijusias su teismų nepriklausomumo didinimu ir Sąjungos finansinių interesų apsaugos užtikrinimu. Kol šios tarpinės reikšmės nebus visiškai ir teisingai pasiektos, jokie mokėjimai pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą negalės būti vykdomi. Vengrijai skirta „REPowerEU“ dotacija sudaro 701,6 mln. EUR. Vengrija planuoja panaudoti „REPowerEU“ dotaciją ir papildomą paskolą su energetika susijusioms investicijoms;

| (32) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Vengrijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Vengrijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(32)

2022 m. Komisija patvirtino visus Vengrijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Vengrijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (33) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Vengrijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su skurdu, darbo rinkos konkurencija paslaugų srityje ir energija; |
| --- | --- |

(33)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Vengrijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su skurdu, darbo rinkos konkurencija paslaugų srityje ir energija;

| (34) | nors per pastarąjį dešimtmetį bendri skurdo rodikliai pagerėjo, tam tikrų nepalankioje padėtyje esančių grupių, pavyzdžiui, mažas pajamas gaunančių namų ūkių, vaikų, asmenų su negalia, romų ir atokiose kaimo vietovėse gyvenančių žmonių, padėtis santykinai pablogėjo. Didelio materialinio ir socialinio nepritekliaus lygis yra vienas didžiausių Sąjungoje ir jis labai skiriasi įvairiuose regionuose. Jis ypač didelis tarp vaikų ir romų. Nepalankioje padėtyje esančioms grupėms sunku gauti tinkamą socialinę paramą, švietimo, sveikatos priežiūros ir darbo paieškos paslaugas. Stabilių pajamų neturintys namų ūkiai susiduria su silpnėjančia minimalios socialinės apsaugos sistema. Mokesčių sistema neproporcingai slegia mažesnį atlyginimą gaunančius darbuotojus. Pagrindiniai mažas pajamas gaunančių namų ūkių pajamų šaltiniai per pastarąjį dešimtmetį atsiliko nuo didėjančių pragyvenimo išlaidų. Minimalių pajamų adekvatumas yra vienas mažiausių Sąjungoje. Pastaruoju metu išaugusios energijos ir maisto kainos tampa neproporcinga našta mažas pajamas gaunantiems asmenims, o paramos priemonės iš esmės nėra tikslinės. Neseniai iš dalies pakeitus socialinės apsaugos teisės aktus valstybės atsakomybė teikti socialinę priežiūrą sumažėjo; |
| --- | --- |

(34)

nors per pastarąjį dešimtmetį bendri skurdo rodikliai pagerėjo, tam tikrų nepalankioje padėtyje esančių grupių, pavyzdžiui, mažas pajamas gaunančių namų ūkių, vaikų, asmenų su negalia, romų ir atokiose kaimo vietovėse gyvenančių žmonių, padėtis santykinai pablogėjo. Didelio materialinio ir socialinio nepritekliaus lygis yra vienas didžiausių Sąjungoje ir jis labai skiriasi įvairiuose regionuose. Jis ypač didelis tarp vaikų ir romų. Nepalankioje padėtyje esančioms grupėms sunku gauti tinkamą socialinę paramą, švietimo, sveikatos priežiūros ir darbo paieškos paslaugas. Stabilių pajamų neturintys namų ūkiai susiduria su silpnėjančia minimalios socialinės apsaugos sistema. Mokesčių sistema neproporcingai slegia mažesnį atlyginimą gaunančius darbuotojus. Pagrindiniai mažas pajamas gaunančių namų ūkių pajamų šaltiniai per pastarąjį dešimtmetį atsiliko nuo didėjančių pragyvenimo išlaidų. Minimalių pajamų adekvatumas yra vienas mažiausių Sąjungoje. Pastaruoju metu išaugusios energijos ir maisto kainos tampa neproporcinga našta mažas pajamas gaunantiems asmenims, o paramos priemonės iš esmės nėra tikslinės. Neseniai iš dalies pakeitus socialinės apsaugos teisės aktus valstybės atsakomybė teikti socialinę priežiūrą sumažėjo;

| (35) | pagrindinis užimtumo lygis yra palyginti aukštas, tačiau tam tikroms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, kaip antai romams, žemos kvalifikacijos asmenims, priežiūros pareigų turinčioms moterims ir asmenims su negalia, dėl švietimo, mokymo bei socialinės paramos sistemų ir paramos darbo ieškantiems asmenims struktūrų trūkumų yra sunku patekti į atvirą darbo rinką. Žemos kvalifikacijos darbuotojų, romų ir asmenų su negalia užimtumo lygio skirtumai tebėra dideli. Kas penkta apmokamo darbo ieškanti moteris nepatenka į darbo rinką dėl neįgalių vaikų ar išlaikomų asmenų priežiūros pareigų. Palankių sąlygų neturinčioms grupėms skirtos išmokos ir galimybės naudotis veiksmingomis aktyviomis darbo rinkos priemonėmis yra nepakankamos. Remiantis 2022 m. atlikto darbo jėgos tyrimo duomenimis, bedarbio pašalpos mokėjimo trukmė – 3 mėnesiai, tuo tarpu kai vidutinė nedarbo trukmė buvo 9,4 mėnesio. Keturi iš dešimties registruotų bedarbių išmokų negauna. Ilgas vidutinis registracijos laikotarpis rodo, kad valstybinė užimtumo tarnyba turi problemų dėl pajėgumų. Palyginti su nacionaliniu vidurkiu, darbo ieškančių asmenų, turinčių prastus pagrindinius įgūdžius, dalis yra daugiau nei dvigubai didesnė. Besimokančių suaugusiųjų, visų pirma žemos kvalifikacijos darbuotojų ir bedarbių, dalis tebėra maža; |
| --- | --- |

(35)

pagrindinis užimtumo lygis yra palyginti aukštas, tačiau tam tikroms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, kaip antai romams, žemos kvalifikacijos asmenims, priežiūros pareigų turinčioms moterims ir asmenims su negalia, dėl švietimo, mokymo bei socialinės paramos sistemų ir paramos darbo ieškantiems asmenims struktūrų trūkumų yra sunku patekti į atvirą darbo rinką. Žemos kvalifikacijos darbuotojų, romų ir asmenų su negalia užimtumo lygio skirtumai tebėra dideli. Kas penkta apmokamo darbo ieškanti moteris nepatenka į darbo rinką dėl neįgalių vaikų ar išlaikomų asmenų priežiūros pareigų. Palankių sąlygų neturinčioms grupėms skirtos išmokos ir galimybės naudotis veiksmingomis aktyviomis darbo rinkos priemonėmis yra nepakankamos. Remiantis 2022 m. atlikto darbo jėgos tyrimo duomenimis, bedarbio pašalpos mokėjimo trukmė – 3 mėnesiai, tuo tarpu kai vidutinė nedarbo trukmė buvo 9,4 mėnesio. Keturi iš dešimties registruotų bedarbių išmokų negauna. Ilgas vidutinis registracijos laikotarpis rodo, kad valstybinė užimtumo tarnyba turi problemų dėl pajėgumų. Palyginti su nacionaliniu vidurkiu, darbo ieškančių asmenų, turinčių prastus pagrindinius įgūdžius, dalis yra daugiau nei dvigubai didesnė. Besimokančių suaugusiųjų, visų pirma žemos kvalifikacijos darbuotojų ir bedarbių, dalis tebėra maža;

| (36) | socialinis dialogas tebėra vienas silpniausių Sąjungoje ir pastaruoju metu dar labiau suprastėjo. Pagrindinis trišalis organas iš esmės veikia kaip dalijimosi informacija ir konsultacijų forumas, neturi jokios formalios teisinės sistemos ir nevykdo jokio prasmingo dialogo, išskyrus minimalaus darbo užmokesčio nustatymą. Nors mokytojų trūkumas tampa vis didesne problema, naujos teisinės nuostatos apribojo mokytojų teises imtis kolektyvinių veiksmų ir išplėtė darbdavių galimybę atgaline data atleisti mokytojus, dalyvaujančius pilietinio nepaklusnumo veiksmuose protestuojant dėl darbo sąlygų. Pastarojo meto reformos, pradėtos be prasmingo dialogo su atitinkamomis profesinėmis sąjungomis, neigiamai paveikė darbo sąlygas ir susilpnino sveikatos priežiūros darbuotojų atstovavimą savo interesams; |
| --- | --- |

(36)

socialinis dialogas tebėra vienas silpniausių Sąjungoje ir pastaruoju metu dar labiau suprastėjo. Pagrindinis trišalis organas iš esmės veikia kaip dalijimosi informacija ir konsultacijų forumas, neturi jokios formalios teisinės sistemos ir nevykdo jokio prasmingo dialogo, išskyrus minimalaus darbo užmokesčio nustatymą. Nors mokytojų trūkumas tampa vis didesne problema, naujos teisinės nuostatos apribojo mokytojų teises imtis kolektyvinių veiksmų ir išplėtė darbdavių galimybę atgaline data atleisti mokytojus, dalyvaujančius pilietinio nepaklusnumo veiksmuose protestuojant dėl darbo sąlygų. Pastarojo meto reformos, pradėtos be prasmingo dialogo su atitinkamomis profesinėmis sąjungomis, neigiamai paveikė darbo sąlygas ir susilpnino sveikatos priežiūros darbuotojų atstovavimą savo interesams;

| (37) | pastaruoju metu pasitaikė valstybės kišimosi į kai kurias rinkas atvejų ir tai susilpnino teisinį tikrumą. Tos intervencijos turėjo tendenciją atgrasyti nuo Sąjungos ir užsienio investicijų tam tikrose rinkose arba jas apriboti ir tai sudarė sąlygas valstybės valdomoms arba glaudžiai su vyriausybė susijusioms privačioms bendrovėms įsigyti įmonių. Intervencijos taip pat daro didelį poveikį bendrosios rinkos ir teisinės valstybės principams, ribodamos tvaraus ekonomikos augimo galimybes. Pavyzdžiui, tam tikros įmonės ir pramonės šakos patiria diskriminaciją dėl specialiai pritaikytų mokesčių, viršutinių kainų ribų ir taisyklių, nustatytų iš anksto neperspėjus ir be išankstinių konsultacijų. Nuo 2020 m. vyriausybė, remdamasi „pavojinga padėtimi“, taip pat naudojasi savo išskirtine galia nustatyti tokias priemones. Iš konkretiems sektoriams taikomų mokesčių gaunamos biudžeto pajamos yra reikšmingos. Pavyzdžiui, vyriausybė neseniai nustatė administracines viršutines kainų ribas ir 90 % pelno mokestį cemento ir keraminių medžiagų gamybai. Tai yra pramonės šakos, kuriose yra daug užsienio kapitalo. 2022 m. gruodžio mėn. vyriausybė staiga padidino mokesčius draudimo ir farmacijos bendrovėms. Bankų veiklą apsunkino lanksčių hipotekos palūkanų normų apribojimas, o tai turėjo įtakos jų galimybėms skolinti ir jų pelningumui. Siekiant daryti nederamą spaudimą tam tikroms įmonėms, visų pirma mažmeninės prekybos ir transporto sektoriuose, buvo naudojami selektyvūs ir savavališki administraciniai patikrinimai, baudos ir leidimų nesuteikimas. Atrodo, kad veiksmingos teisių gynimo priemonės prieš savavališkas priemones, kurių imasi valdžios institucijos, nėra. Mažmeninės prekybos sektorius ir toliau susiduria su nenuspėjamomis taisyklėmis. Neatrodo, kad leidimų steigti parduotuves, viršijančias 400 kvadratinių metrų, ar daryti tokių parduotuvių pakeitimus, išdavimo sąlygos būtų skaidrios, o teisminės peržiūros galimybės yra abejotinos. Mažmeninės prekybos sektoriui taikomas mokestis neproporcingai apsunkina didesnes bendroves, neturinčias savo buveinės Vengrijoje. Vyriausybė dažnai naudojasi savo galia atleisti sandorius nuo susijungimų kontrolės.
  Tokių sandorių poveikis ekonomikai, konkurencijai ir bendrajai rinkai nėra vertinamas. Išimčių taikymo kriterijai nėra skaidriai nustatyti ir nėra oficialios procedūros tiems kriterijams ar pačiam sprendimui užginčyti. Dėl intervencijų išaugo valstybės ar valstybei palankių vietos savininkų dalis bankininkystės, telekomunikacijų, komunalinių paslaugų, žiniasklaidos, televizijos ir radijo transliavimo sektoriuose užsienio nuosavybės nenaudai. Remiantis vyriausybės narių pranešimais, panašių sandorių galima tikėtis draudimo, mažmeninės prekybos ir transporto sektoriuose, visų pirma dėl Budapešto oro uosto. Kyla pavojus, kad dėl sumažėjusio užsienio kapitalo ir praktinės patirties, visų pirma tokiuose didelės pridėtinės vertės sektoriuose kaip bankininkystė ir telekomunikacijos, bus apribotos Vengrijos galimybės didinti našumą ir diegti inovacijas; |
| --- | --- |

(37)

pastaruoju metu pasitaikė valstybės kišimosi į kai kurias rinkas atvejų ir tai susilpnino teisinį tikrumą. Tos intervencijos turėjo tendenciją atgrasyti nuo Sąjungos ir užsienio investicijų tam tikrose rinkose arba jas apriboti ir tai sudarė sąlygas valstybės valdomoms arba glaudžiai su vyriausybė susijusioms privačioms bendrovėms įsigyti įmonių. Intervencijos taip pat daro didelį poveikį bendrosios rinkos ir teisinės valstybės principams, ribodamos tvaraus ekonomikos augimo galimybes. Pavyzdžiui, tam tikros įmonės ir pramonės šakos patiria diskriminaciją dėl specialiai pritaikytų mokesčių, viršutinių kainų ribų ir taisyklių, nustatytų iš anksto neperspėjus ir be išankstinių konsultacijų. Nuo 2020 m. vyriausybė, remdamasi „pavojinga padėtimi“, taip pat naudojasi savo išskirtine galia nustatyti tokias priemones. Iš konkretiems sektoriams taikomų mokesčių gaunamos biudžeto pajamos yra reikšmingos. Pavyzdžiui, vyriausybė neseniai nustatė administracines viršutines kainų ribas ir 90 % pelno mokestį cemento ir keraminių medžiagų gamybai. Tai yra pramonės šakos, kuriose yra daug užsienio kapitalo. 2022 m. gruodžio mėn. vyriausybė staiga padidino mokesčius draudimo ir farmacijos bendrovėms. Bankų veiklą apsunkino lanksčių hipotekos palūkanų normų apribojimas, o tai turėjo įtakos jų galimybėms skolinti ir jų pelningumui. Siekiant daryti nederamą spaudimą tam tikroms įmonėms, visų pirma mažmeninės prekybos ir transporto sektoriuose, buvo naudojami selektyvūs ir savavališki administraciniai patikrinimai, baudos ir leidimų nesuteikimas. Atrodo, kad veiksmingos teisių gynimo priemonės prieš savavališkas priemones, kurių imasi valdžios institucijos, nėra. Mažmeninės prekybos sektorius ir toliau susiduria su nenuspėjamomis taisyklėmis. Neatrodo, kad leidimų steigti parduotuves, viršijančias 400 kvadratinių metrų, ar daryti tokių parduotuvių pakeitimus, išdavimo sąlygos būtų skaidrios, o teisminės peržiūros galimybės yra abejotinos. Mažmeninės prekybos sektoriui taikomas mokestis neproporcingai apsunkina didesnes bendroves, neturinčias savo buveinės Vengrijoje. Vyriausybė dažnai naudojasi savo galia atleisti sandorius nuo susijungimų kontrolės.

Tokių sandorių poveikis ekonomikai, konkurencijai ir bendrajai rinkai nėra vertinamas. Išimčių taikymo kriterijai nėra skaidriai nustatyti ir nėra oficialios procedūros tiems kriterijams ar pačiam sprendimui užginčyti. Dėl intervencijų išaugo valstybės ar valstybei palankių vietos savininkų dalis bankininkystės, telekomunikacijų, komunalinių paslaugų, žiniasklaidos, televizijos ir radijo transliavimo sektoriuose užsienio nuosavybės nenaudai. Remiantis vyriausybės narių pranešimais, panašių sandorių galima tikėtis draudimo, mažmeninės prekybos ir transporto sektoriuose, visų pirma dėl Budapešto oro uosto. Kyla pavojus, kad dėl sumažėjusio užsienio kapitalo ir praktinės patirties, visų pirma tokiuose didelės pridėtinės vertės sektoriuose kaip bankininkystė ir telekomunikacijos, bus apribotos Vengrijos galimybės didinti našumą ir diegti inovacijas;

| (38) | Vengrijos energijos rūšių derinį suformuoja nafta ir dujos, kurios sudaro maždaug po trečdalį visos suvartojamos energijos. Branduolinė energija ir atsinaujinantieji energijos ištekliai atitinkamai sudaro 15 % ir apie 14 %. Vengrija ir toliau yra labai priklausoma nuo Rusijos iškastinio kuro ir branduolinės energijos, o jos pastangos mažinti priklausomybę nuo Rusijos yra lėtos. Tris ketvirtadalius šalies viduje suvartojamų dujų sudaro importas iš Rusijos. 2021 m. Vengrija ir „Gazprom“ pasirašė ilgalaikį dujų tiekimo susitarimą, o 2023 m. balandžio mėn. derybose buvo susitarta dėl jo dalinio pakeitimo, numatant galimybę įsigyti papildomų kiekių. Norint sumažinti priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro reikės imtis svarbių papildomų veiksmų, visų pirma stiprinti bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis, prireikus ir infrastruktūros srityje, kad būtų užtikrinta prieiga prie alternatyvių iškastinio kuro šaltinių. Elektrifikavimas ir numatomos investicijos į energijai imlius pramonės sektorius padidins elektros energijos gamybos poreikį. Nepaisant pastaraisiais metais labai išaugusių saulės energijos pajėgumų, atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų dalis vis dar yra viena mažiausių Sąjungoje. Vėjo elektrinių įrengimas buvo sustabdytas ir tikimasi, kad, panaikinus teisinius apribojimus, bus atnaujintas. Geoterminė energija išnaudojama nepakankamai. Dėl dažnai kintančios reguliavimo aplinkos kyla keletas iššūkių atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtrai. Be to, dėl ribotų elektros tinklo pajėgumų atsiranda didelių kliūčių atsinaujinančiųjų išteklių energijos prijungimui prie tinklo, o lankstumo sprendimų paklausos ir pasiūlos srityse trūkumas ir ribotas vartotojų įgalėjimas labai varžo švarios atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos plėtrą. Neoptimali integracija į Sąjungos balansavimo rinką taip pat reiškia neišnaudotą galimybę optimizuoti tinklą papildomiems atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumams; |
| --- | --- |

(38)

Vengrijos energijos rūšių derinį suformuoja nafta ir dujos, kurios sudaro maždaug po trečdalį visos suvartojamos energijos. Branduolinė energija ir atsinaujinantieji energijos ištekliai atitinkamai sudaro 15 % ir apie 14 %. Vengrija ir toliau yra labai priklausoma nuo Rusijos iškastinio kuro ir branduolinės energijos, o jos pastangos mažinti priklausomybę nuo Rusijos yra lėtos. Tris ketvirtadalius šalies viduje suvartojamų dujų sudaro importas iš Rusijos. 2021 m. Vengrija ir „Gazprom“ pasirašė ilgalaikį dujų tiekimo susitarimą, o 2023 m. balandžio mėn. derybose buvo susitarta dėl jo dalinio pakeitimo, numatant galimybę įsigyti papildomų kiekių. Norint sumažinti priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro reikės imtis svarbių papildomų veiksmų, visų pirma stiprinti bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis, prireikus ir infrastruktūros srityje, kad būtų užtikrinta prieiga prie alternatyvių iškastinio kuro šaltinių. Elektrifikavimas ir numatomos investicijos į energijai imlius pramonės sektorius padidins elektros energijos gamybos poreikį. Nepaisant pastaraisiais metais labai išaugusių saulės energijos pajėgumų, atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų dalis vis dar yra viena mažiausių Sąjungoje. Vėjo elektrinių įrengimas buvo sustabdytas ir tikimasi, kad, panaikinus teisinius apribojimus, bus atnaujintas. Geoterminė energija išnaudojama nepakankamai. Dėl dažnai kintančios reguliavimo aplinkos kyla keletas iššūkių atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtrai. Be to, dėl ribotų elektros tinklo pajėgumų atsiranda didelių kliūčių atsinaujinančiųjų išteklių energijos prijungimui prie tinklo, o lankstumo sprendimų paklausos ir pasiūlos srityse trūkumas ir ribotas vartotojų įgalėjimas labai varžo švarios atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos plėtrą. Neoptimali integracija į Sąjungos balansavimo rinką taip pat reiškia neišnaudotą galimybę optimizuoti tinklą papildomiems atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumams;

| (39) | Vengrija turi didelį energijos vartojimo efektyvumo potencialą, visų pirma gyvenamuosiuose pastatuose. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Vengrijoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus vidurkiu, sumažėjo 20 % ir viršijo Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (16) nustatytą siektiną sumažinimo reikšmę (15 %), be kita ko, dėl viešajame sektoriuje taikytų priemonių ir namų ūkiams taikomos energijos kainų viršutinės ribos nustatymo sistemos dalinio pakeitimo. Vengrija skatinama toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (17). Vis dėlto, nepaisant pastarojo meto pokyčių, administracinė energijos kainų sistema vis dar neleidžia tinkamai veikti kainų signalams ir sukurti pakankamai paskatų taupyti energiją. Kainų viršutinės ribos vienodai taikomos visiems namų ūkiams. Dideles pajamas gaunantys namų ūkiai taip pat pasinaudoja subsidijuojama administracine kaina, nors mažas pajamas gaunančios šeimos dažnai gyvena mažesnio energijos efektyvumo namuose. Mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams skirtos tikslinės sistemos būtų veiksmingesnės tiek remiant pažeidžiamus namų ūkius, tiek taupant energiją; |
| --- | --- |

(39)

Vengrija turi didelį energijos vartojimo efektyvumo potencialą, visų pirma gyvenamuosiuose pastatuose. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Vengrijoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus vidurkiu, sumažėjo 20 % ir viršijo Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (16) nustatytą siektiną sumažinimo reikšmę (15 %), be kita ko, dėl viešajame sektoriuje taikytų priemonių ir namų ūkiams taikomos energijos kainų viršutinės ribos nustatymo sistemos dalinio pakeitimo. Vengrija skatinama toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (17). Vis dėlto, nepaisant pastarojo meto pokyčių, administracinė energijos kainų sistema vis dar neleidžia tinkamai veikti kainų signalams ir sukurti pakankamai paskatų taupyti energiją. Kainų viršutinės ribos vienodai taikomos visiems namų ūkiams. Dideles pajamas gaunantys namų ūkiai taip pat pasinaudoja subsidijuojama administracine kaina, nors mažas pajamas gaunančios šeimos dažnai gyvena mažesnio energijos efektyvumo namuose. Mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams skirtos tikslinės sistemos būtų veiksmingesnės tiek remiant pažeidžiamus namų ūkius, tiek taupant energiją;

| (40) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. Vengrijoje darbuotojų trūkumas buvo aktualus 31 profesijai, kuriai reikalingi specialūs su žaliąja pertvarka susiję įgūdžiai ar žinios. Tuo pat metu darbuotojų dalyvavimas mokymuose energijai imliose pramonės šakose gerokai sumažėjo ir dabar yra mažesnis už Sąjungos vidurkį; |
| --- | --- |

(40)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. Vengrijoje darbuotojų trūkumas buvo aktualus 31 profesijai, kuriai reikalingi specialūs su žaliąja pertvarka susiję įgūdžiai ar žinios. Tuo pat metu darbuotojų dalyvavimas mokymuose energijai imliose pramonės šakose gerokai sumažėjo ir dabar yra mažesnis už Sąjungos vidurkį;

| (41) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(41)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (42) | atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su dideliu kainų spaudimu bei išorės ir viešųjų finansų poreikiais. 2 ir 4 rekomendacijos padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją, |
| --- | --- |

(42)

atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su dideliu kainų spaudimu bei išorės ir viešųjų finansų poreikiais. 2 ir 4 rekomendacijos padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją,

REKOMENDUOJA Vengrijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 4,4 % (19).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

Veiksmingai koordinuoti ir aiškiai atskirti makroekonominę politiką, kad būtų užtikrintas fiskalinis ir išorinis tvarumas. Laipsniškai panaikinti kainų ir palūkanų normų viršutines ribas, kad būtų sumažintas iškreipiamasis poveikis ir sudarytos palankesnės sąlygos sklandžiam pinigų politikos perdavimui. Būsto sektoriaus paramos priemones nukreipti į mažas pajamas gaunančius namų ūkius. Stiprinti vidutinės trukmės biudžeto sistemą, suderinti metinių biudžetų rengimą su biudžetiniais metais ir apriboti veiksmų laisvę vykdant metinius biudžetus.

2.

Skubiai pasiekti reikiamas tarpines ir siektinas reikšmes, susijusias su teismų nepriklausomumo didinimu ir Sąjungos finansinių interesų apsauga, kad būtų galima greitai ir nuosekliai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Kuo greičiau užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Didinti socialinės paramos sistemos, įskaitant bedarbio pašalpas, adekvatumą. Didinti galimybes pasinaudoti veiksmingomis aktyviomis darbo rinkos priemonėmis, visų pirma nepalankiausioje padėtyje esančių grupių galimybes kelti kvalifikaciją, ir užtikrinti veiksmingą socialinį dialogą. Gerinti reguliavimo sistemą ir konkurenciją paslaugų srityje, vengiant selektyvių ir savavališkų administracinių intervencijų ir specialiai pritaikytų teisės aktų, kuriais konkrečioms įmonėms suteikiamas nederamas pranašumas arba jos atsidurtų nepalankioje padėtyje, naudojimo, sistemingai tikrinant, ar verslo sandoriuose laikomasi konkurencijos taisyklių, ir mažinant neatidėliotinų priemonių taikymą, kad jos neviršytų to, kas tikrai būtina, laikantis bendrosios rinkos ir teisinės valstybės principų.

4.

Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro spartinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos, įskaitant vėjo energiją, geoterminę energiją ir tvarų biometaną, naudojimą, visų pirma supaprastinant leidimų išdavimo procedūras, kartu atliekant reguliarius poveikio aplinkai vertinimus ir sukuriant palankią ir nuspėjamą reglamentavimo aplinką. Laipsniškai panaikinti subsidijas iškastiniam kurui. Reformuoti energijos rinkos balansavimo taisykles ir tarifų nustatymą, kad būtų galima padengti sąnaudas ir optimaliai naudoti tinklą. Prireikus atnaujinti elektros energijos infrastruktūrą, įskaitant tinklo ir kaupimo pajėgumus. Įvairinti iškastinio kuro importą, kad būtų gerokai sumažinta priklausomybė nuo Rusijos, be kita ko, stiprinant bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis, be kita ko, kai reikia, infrastruktūros srityje. Didinti energijos vartojimo efektyvumą, visų pirma pastatuose, ir toliau dėti pastangas mažinti bendrą dujų suvartojimą. Pakoreguoti dabartinę reguliuojamų energijos kainų sistemą, kad būtų skatinamas energijos taupymas, kartu teikiant tikslinę paramą mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 15447/22; dok. ST 15447/22 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Vengrijos konvergencijos programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 78).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 1,7 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį, kurį lėmė specialaus subjekto, priskiriamo valdžios sektoriui, įvykdytas dujų atsargų įsigijimas.

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Vengrijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Vengrijos konvergencijos programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 136).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Vengrijos vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 16,6 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 2,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį. Didelis kitų kapitalo išlaidų sumažėjimas 2023 m. yra susijęs su dideliu specialaus subjekto, priskiriamo valdžios sektoriui, įvykdyto dujų atsargų įsigijimo 2022 m. poveikiu.

13

(14)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

14

(15)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

15

(16)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

16

(17)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

17

(18)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

18

(19)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,5 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

19

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/167 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/167

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Maltos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Maltos stabilumo programos

(2023/C 312/18)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Maltos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Maltos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. liepos 13 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Malta Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. spalio 5 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Maltos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Malta patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. liepos 13 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Malta Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. spalio 5 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Maltos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Malta patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 25 d. Malta pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. gegužės 3 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Maltos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 25 d. Malta pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. gegužės 3 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Maltos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Maltos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Maltos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Maltos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Maltos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Maltos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Maltos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Maltos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,8 % BVP 2021 m. iki 5,8 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 55,1 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 53,4 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Maltos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų; Vėliau Komisija konstatavo, kad remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Malta turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą; |
| --- | --- |

(12)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Maltos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,8 % BVP 2021 m. iki 5,8 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 55,1 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 53,4 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Maltos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų; Vėliau Komisija konstatavo, kad remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Malta turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą;

| (13) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė subsidijas energijos gamybai, siekiant kompensuoti importuojamos elektros energijos kainų padidėjimą ir išmetamą anglies dioksido kiekį. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 2,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,8 % BVP, palyginti su 3,2 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(13)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė subsidijas energijos gamybai, siekiant kompensuoti importuojamos elektros energijos kainų padidėjimą ir išmetamą anglies dioksido kiekį. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 2,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,8 % BVP, palyginti su 3,2 % 2021 m.;

| (14) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Maltai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(14)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Maltai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (15) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) iš esmės buvo neutrali, t. y. – 0,2 % BVP, kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Malta toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,9 % BVP (2021 m. – 1,1 %). Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo dėl mažesnio kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (9) turėjo 0,2 procentinio punkto stabdomąjį poveikį. Todėl Malta neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitiko Tarybos rekomendacijos. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,9 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (1,9 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Todėl Malta pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) iš esmės buvo neutrali, t. y. – 0,2 % BVP, kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Malta toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,9 % BVP (2021 m. – 1,1 %). Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo dėl mažesnio kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai (9) turėjo 0,2 procentinio punkto stabdomąjį poveikį. Todėl Malta neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitiko Tarybos rekomendacijos. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,9 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (1,9 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Todėl Malta pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 4,1 %, o 2024 m. – 4,5 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 3,9 %, o 2024 m. – 4,1 %, daugiausia dėl mažesnio grynojo eksporto poveikio augimui; |
| --- | --- |

(16)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 4,1 %, o 2024 m. – 4,5 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 3,9 %, o 2024 m. – 4,1 %, daugiausia dėl mažesnio grynojo eksporto poveikio augimui;

| (17) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 5,0 % BVP. 2023 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su kitų pajamų, įskaitant pajamas, gautas dėl šalies pilietybės suteikimo investuotojams ir leidimo gyventi šalyje programų, padidėjimu, o subsidijų sumažėjimą, įskaitant numatomą laipsnišką nacionalinių oro transporto bendrovių restruktūrizavimo išlaidų panaikinimą, iš dalies kompensuoja padidėjęs tarpinis vartojimas ir bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 53,4 % 2022 m. pabaigoje iki 54,5 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 5,1 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 54,8 % 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(17)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 5,0 % BVP. 2023 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su kitų pajamų, įskaitant pajamas, gautas dėl šalies pilietybės suteikimo investuotojams ir leidimo gyventi šalyje programų, padidėjimu, o subsidijų sumažėjimą, įskaitant numatomą laipsnišką nacionalinių oro transporto bendrovių restruktūrizavimo išlaidų panaikinimą, iš dalies kompensuoja padidėjęs tarpinis vartojimas ir bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 53,4 % 2022 m. pabaigoje iki 54,5 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 5,1 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 54,8 % 2023 m. pabaigoje;

| (18) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro nuo 2022 m. pratęstos priemonės, visų pirma netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas ir subsidijos energijos gamybai, siekiant kompensuoti importuojamos elektros energijos kainos padidėjimą ir išmetamą anglies dioksido kiekį. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,7 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,8 % BVP) panaikinimas; |
| --- | --- |

(18)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro nuo 2022 m. pratęstos priemonės, visų pirma netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas ir subsidijos energijos gamybai, siekiant kompensuoti importuojamos elektros energijos kainos padidėjimą ir išmetamą anglies dioksido kiekį. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,7 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,8 % BVP) panaikinimas;

| (19) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Maltai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Malta turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Maltai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(19)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Maltai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Malta turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Maltai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (20) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 0,4 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo iš esmės neutrali (– 0,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,8 % BVP. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,6 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto (13). Todėl Malta planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, visų pirma į privačių ir viešųjų pastatų, įskaitant ligonines ir mokyklas, renovaciją, transporto sektoriaus elektrifikavimą ir projektus, susijusius su viešojo administravimo ir privačiojo sektoriaus, kurie iš dalies finansuojami Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, skaitmenizacija; |
| --- | --- |

(20)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 0,4 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo iš esmės neutrali (– 0,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,8 % BVP. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,6 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto (13). Todėl Malta planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, visų pirma į privačių ir viešųjų pastatų, įskaitant ligonines ir mokyklas, renovaciją, transporto sektoriaus elektrifikavimą ir projektus, susijusius su viešojo administravimo ir privačiojo sektoriaus, kurie iš dalies finansuojami Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, skaitmenizacija;

| (21) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,3 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su subsidijų mažinimu, įskaitant laipsnišką nacionalinių oro transporto bendrovių ankstyvo išėjimo į pensiją sistemų panaikinimą, ir ribotu darbo užmokesčio išlaidų ir tarpinio vartojimo išlaidų augimu, kurį iš dalies kompensuoja padidėjusios palūkanų išlaidos. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 55,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,5 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 56,1 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(21)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,3 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su subsidijų mažinimu, įskaitant laipsnišką nacionalinių oro transporto bendrovių ankstyvo išėjimo į pensiją sistemų panaikinimą, ir ribotu darbo užmokesčio išlaidų ir tarpinio vartojimo išlaidų augimu, kurį iš dalies kompensuoja padidėjusios palūkanų išlaidos. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 55,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,5 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 56,1 % 2024 m. pabaigoje;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti kai kurias energijos paramos priemones. Komisijos dabartiniu vertinimu, energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 1,5 % BVP. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti. Neatrodo, kad dauguma energijos paramos priemonių, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., yra orientuotos į pažeidžiamus namų ūkius ar įmones. Jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti kai kurias energijos paramos priemones. Komisijos dabartiniu vertinimu, energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 1,5 % BVP. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti. Neatrodo, kad dauguma energijos paramos priemonių, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., yra orientuotos į pažeidžiamus namų ūkius ar įmones. Jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą;

| (23) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga struktūrinį balansą pagerinti bent 0,5 % BVP. Siekiant užtikrinti pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas 2024 m. neturėtų viršyti 5,9 %, kaip atspindėta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,7 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis, nei rekomenduota 2024 m.; |
| --- | --- |

(23)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga struktūrinį balansą pagerinti bent 0,5 % BVP. Siekiant užtikrinti pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas 2024 m. neturėtų viršyti 5,9 %, kaip atspindėta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,7 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis, nei rekomenduota 2024 m.;

| (24) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 3,3 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei sutaupytos lėšos visiškai laipsniškai panaikinus energijos paramos priemones, daugiausia dėl to, kad dauguma tokių priemonių taikomos toliau; |
| --- | --- |

(24)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 3,3 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei sutaupytos lėšos visiškai laipsniškai panaikinus energijos paramos priemones, daugiausia dėl to, kad dauguma tokių priemonių taikomos toliau;

| (25) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 3,8 % BVP 2023 m. iki 3,1 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas, išskyrus pagal Priemonę. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima didelės pridėtinės vertės investicijas ir struktūrines reformas, kuriomis siekiama žaliosios, skaitmeninės ir energetikos pertvarkų, įskaitant sveikatą ir valdymą, kurie taip pat yra ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano dalis; |
| --- | --- |

(25)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 3,8 % BVP 2023 m. iki 3,1 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas, išskyrus pagal Priemonę. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima didelės pridėtinės vertės investicijas ir struktūrines reformas, kuriomis siekiama žaliosios, skaitmeninės ir energetikos pertvarkų, įskaitant sveikatą ir valdymą, kurie taip pat yra ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano dalis;

| (26) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,6 % BVP 2025 m. ir iki 2,9 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas 2026 m. neviršys 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 55,7 % 2024 m. pabaigoje iki 56,1 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(26)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,6 % BVP 2025 m. ir iki 2,9 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas 2026 m. neviršys 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 55,7 % 2024 m. pabaigoje iki 56,1 % iki 2026 m. pabaigos;

| (27) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Maltos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Malta pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 19 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpinių ir siektinų reikšmių, pagal kurį 2023 m. kovo 8 d. iš viso buvo išmokėta 52,3 mln. EUR (dotacijomis). 2023 m. balandžio 26 d. Malta kartu su nauju skyriumi „REPowerEU“ pateikė savo plano dalinį pakeitimą. Tikimasi, kad pagal naują skyrių „REPowerEU“ bus sprendžiami su energijos tiekimu ir saugumu susiję uždaviniai ir paspartintas perėjimas prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Be to, Malta, atsižvelgdama į sumažėjusią bendrą asignavimų sumą ir siekdama ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą pritaikyti prie objektyvių aplinkybių, siūlo tam tikrus pradinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano pakeitimus. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Maltos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(27)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Maltos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Malta pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 19 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpinių ir siektinų reikšmių, pagal kurį 2023 m. kovo 8 d. iš viso buvo išmokėta 52,3 mln. EUR (dotacijomis). 2023 m. balandžio 26 d. Malta kartu su nauju skyriumi „REPowerEU“ pateikė savo plano dalinį pakeitimą. Tikimasi, kad pagal naują skyrių „REPowerEU“ bus sprendžiami su energijos tiekimu ir saugumu susiję uždaviniai ir paspartintas perėjimas prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Be to, Malta, atsižvelgdama į sumažėjusią bendrą asignavimų sumą ir siekdama ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą pritaikyti prie objektyvių aplinkybių, siūlo tam tikrus pradinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano pakeitimus. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Maltos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (28) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Maltos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Maltoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(28)

2022 m. Komisija patvirtino visus Maltos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Maltoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (29) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Maltai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su mokesčių sistemos ypatybėmis, kuriomis palengvinamas agresyvus mokesčių planavimas, energetikos politika ir žalioji pertvarka; |
| --- | --- |

(29)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Maltai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su mokesčių sistemos ypatybėmis, kuriomis palengvinamas agresyvus mokesčių planavimas, energetikos politika ir žalioji pertvarka;

| (30) | siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, ir toliau yra labai svarbu kovoti su agresyviu mokesčių planavimu. Atsižvelgiant į agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinį poveikį valstybėms narėms, labai svarbu, kad visos valstybės narės imtųsi koordinuotų nacionalinės politikos veiksmų, kurie papildytų Sąjungos teisės aktus. Malta ėmėsi kovos su agresyvaus mokesčių planavimo praktika veiksmų, įgyvendindama anksčiau sutartas tarptautines ir Europos iniciatyvas. Malta taip pat įsipareigoja spręsti šį klausimą savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane. Įsipareigojimai nustatyti sandorių kainodaros taisykles ir pavesti atlikti nepriklausomą mokėjimų į kitas šalis ir iš jų (t. y. tarp Sąjungos gyventojų ir trečiųjų šalių gyventojų) tyrimą, po to priimant tyrimo išvadas atitinkančius teisės aktus, rodo teisingą kryptį. Tačiau tol, kol Malta taikys išskaičiuojamuosius mokesčius palūkanoms, dividendams ir autoriniams atlyginimams, kuriuos moka Maltoje įsisteigusios bendrovės nulinio tarifo ir mažų mokesčių jurisdikciją turintiems subjektams (turimas omenyje bet kuris jurisdikciją turintis subjektas, kurio teisės aktais nustatytas pelno mokesčio tarifas yra mažesnis nei 9 % – mažiausias teisės aktais nustatytas pelno mokesčio tarifas Sąjungoje) arba lygiavertes apsaugos priemones, siekdama užtikrinti, kad įmonės negalėtų savo neapmokestinto pelno perkelti į trečiąsias valstybes, šio pelno dvigubo neapmokestinimo rizika išlieka didelė. Be to, dėl šalyje reziduojančių kitose šalyse įsisteigusių įmonių vertinimo tvarkos ir toliau kyla dvigubo neapmokestinimo rizika tiek įmonėms, tiek fiziniams asmenims. Ši problema tik iš dalies bus sprendžiama laikantis Tarybos direktyvos (ES) 2022/2523 (15), kuri, Maltai ją įgyvendinus, bus taikoma tik didelėms korporacijoms; |
| --- | --- |

(30)

siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, ir toliau yra labai svarbu kovoti su agresyviu mokesčių planavimu. Atsižvelgiant į agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinį poveikį valstybėms narėms, labai svarbu, kad visos valstybės narės imtųsi koordinuotų nacionalinės politikos veiksmų, kurie papildytų Sąjungos teisės aktus. Malta ėmėsi kovos su agresyvaus mokesčių planavimo praktika veiksmų, įgyvendindama anksčiau sutartas tarptautines ir Europos iniciatyvas. Malta taip pat įsipareigoja spręsti šį klausimą savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane. Įsipareigojimai nustatyti sandorių kainodaros taisykles ir pavesti atlikti nepriklausomą mokėjimų į kitas šalis ir iš jų (t. y. tarp Sąjungos gyventojų ir trečiųjų šalių gyventojų) tyrimą, po to priimant tyrimo išvadas atitinkančius teisės aktus, rodo teisingą kryptį. Tačiau tol, kol Malta taikys išskaičiuojamuosius mokesčius palūkanoms, dividendams ir autoriniams atlyginimams, kuriuos moka Maltoje įsisteigusios bendrovės nulinio tarifo ir mažų mokesčių jurisdikciją turintiems subjektams (turimas omenyje bet kuris jurisdikciją turintis subjektas, kurio teisės aktais nustatytas pelno mokesčio tarifas yra mažesnis nei 9 % – mažiausias teisės aktais nustatytas pelno mokesčio tarifas Sąjungoje) arba lygiavertes apsaugos priemones, siekdama užtikrinti, kad įmonės negalėtų savo neapmokestinto pelno perkelti į trečiąsias valstybes, šio pelno dvigubo neapmokestinimo rizika išlieka didelė. Be to, dėl šalyje reziduojančių kitose šalyse įsisteigusių įmonių vertinimo tvarkos ir toliau kyla dvigubo neapmokestinimo rizika tiek įmonėms, tiek fiziniams asmenims. Ši problema tik iš dalies bus sprendžiama laikantis Tarybos direktyvos (ES) 2022/2523 (15), kuri, Maltai ją įgyvendinus, bus taikoma tik didelėms korporacijoms;

| (31) | iškastinis kuras ir toliau atlieka svarbų vaidmenį Maltos ekonomikoje, todėl ji yra labai priklausoma nuo energijos importo ir yra veikiama pasaulinių kainų pokyčių, nors Malta naftos ar dujų iš Rusijos tiesiogiai neimportuoja. 2021 m. iškastinis kuras sudarė didžiąją Maltos elektros energijos gamybos dalį, o atsinaujinančiųjų išteklių energija – tik 11,9 %. Malta turi didelį neišnaudotą jūros saulės ir vėjo energijos potencialą. Vyriausybės įsipareigojimas ateityje diegti jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas ir nurodyti neprivalomą jų dalį, siekiant Sąjungos jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų, yra teigiamas politikos pokytis, tačiau dar reikia nustatyti konkrečius projektus. Elektros energijos tinklo pajėgumas ir lankstumas yra kliūtis, trukdanti integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir didinti energijos tiekimo efektyvumą, patikimumą ir saugumą. Siekiant tą kliūtį pašalinti, reikalingos investicijos į tinklo modernizavimą, be kita ko, iš Maltos „REPowerEU“ dotacijų biudžeto. Malta didina energijos tiekimo saugumą tiesdama antrąją elektros jungtį su Italija; |
| --- | --- |

(31)

iškastinis kuras ir toliau atlieka svarbų vaidmenį Maltos ekonomikoje, todėl ji yra labai priklausoma nuo energijos importo ir yra veikiama pasaulinių kainų pokyčių, nors Malta naftos ar dujų iš Rusijos tiesiogiai neimportuoja. 2021 m. iškastinis kuras sudarė didžiąją Maltos elektros energijos gamybos dalį, o atsinaujinančiųjų išteklių energija – tik 11,9 %. Malta turi didelį neišnaudotą jūros saulės ir vėjo energijos potencialą. Vyriausybės įsipareigojimas ateityje diegti jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas ir nurodyti neprivalomą jų dalį, siekiant Sąjungos jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų, yra teigiamas politikos pokytis, tačiau dar reikia nustatyti konkrečius projektus. Elektros energijos tinklo pajėgumas ir lankstumas yra kliūtis, trukdanti integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir didinti energijos tiekimo efektyvumą, patikimumą ir saugumą. Siekiant tą kliūtį pašalinti, reikalingos investicijos į tinklo modernizavimą, be kita ko, iš Maltos „REPowerEU“ dotacijų biudžeto. Malta didina energijos tiekimo saugumą tiesdama antrąją elektros jungtį su Italija;

| (32) | Maltos indėlis siekiant 2030 m. Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslų yra nedidelis, o energijos suvartojimas gyvenamuosiuose pastatuose toliau didėja. Malta galėtų išplėsti energijos vartojimo efektyvumo priemones ir sumažinti energijos poreikį skatindama įrengti saulės baterijas ant visų naujų pastatų, užtikrindama tinkamų saulės energijos įrenginių diegimą visuose naujuose viešuosiuose ir negyvenamuosiuose pastatuose, kurių naudingasis grindų plotas viršija 250 m2, šalindama teisines kliūtis ir teikdama papildomas ekonomines paskatas namų savininkams. Skaitmeninių technologijų, pavyzdžiui, taikomųjų programų energijos vartojimui stebėti ir reguliuoti, naudojimas galėtų padėti padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Veiksmingai įgyvendinus naują nacionalinę statybos pramonės reglamentavimo sistemą pagerėtų pastatų kokybė (įskaitant energijos vartojimo efektyvumą) ir statybos proceso sauga. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Maltoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus vidurkiu, padidėjo 12,7 %; tai – priešinga tendencija nei Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (16) nustatyta 15 % siektina sumažinimo reikšmė. Nors Malta atitinka reikalavimus, kad tas tikslas jai būtų netaikomas, ji skatinama sustiprinti pastangas laikinai sumažinti dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (17); |
| --- | --- |

(32)

Maltos indėlis siekiant 2030 m. Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslų yra nedidelis, o energijos suvartojimas gyvenamuosiuose pastatuose toliau didėja. Malta galėtų išplėsti energijos vartojimo efektyvumo priemones ir sumažinti energijos poreikį skatindama įrengti saulės baterijas ant visų naujų pastatų, užtikrindama tinkamų saulės energijos įrenginių diegimą visuose naujuose viešuosiuose ir negyvenamuosiuose pastatuose, kurių naudingasis grindų plotas viršija 250 m2, šalindama teisines kliūtis ir teikdama papildomas ekonomines paskatas namų savininkams. Skaitmeninių technologijų, pavyzdžiui, taikomųjų programų energijos vartojimui stebėti ir reguliuoti, naudojimas galėtų padėti padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Veiksmingai įgyvendinus naują nacionalinę statybos pramonės reglamentavimo sistemą pagerėtų pastatų kokybė (įskaitant energijos vartojimo efektyvumą) ir statybos proceso sauga. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Maltoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus vidurkiu, padidėjo 12,7 %; tai – priešinga tendencija nei Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (16) nustatyta 15 % siektina sumažinimo reikšmė. Nors Malta atitinka reikalavimus, kad tas tikslas jai būtų netaikomas, ji skatinama sustiprinti pastangas laikinai sumažinti dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (17);

| (33) | be to, atsižvelgiant į nuolatinę priklausomybę nuo asmeninių automobilių, kelių transporto išmetamųjų teršalų kiekis toliau didėja ir yra didžiausias Maltos šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms netaikoma ATLPS, šaltinis. Visai netaršių transporto priemonių dalis yra daug mažesnė už Sąjungos vidurkį ir didėja labai lėtai. Norint sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir eismo spūstis, Maltai reikėtų gerinti viešąjį transportą (punktualumą, sutrumpinti kelionės laiką), diegti intelektines transporto sistemas (siekiant pagerinti eismo srautus, saugumą ir eismo taisyklių laikymosi užtikrinimą) ir investuoti į tausojamojo judumo infrastruktūrą, skirtą saugioms asmeninių automobilių naudojimo alternatyvoms (pvz., saugiems, atskirtiems ir tarpusavyje sujungtiems šaligatviams ir dviračių ir (arba) e. paspirtukų takams); |
| --- | --- |

(33)

be to, atsižvelgiant į nuolatinę priklausomybę nuo asmeninių automobilių, kelių transporto išmetamųjų teršalų kiekis toliau didėja ir yra didžiausias Maltos šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms netaikoma ATLPS, šaltinis. Visai netaršių transporto priemonių dalis yra daug mažesnė už Sąjungos vidurkį ir didėja labai lėtai. Norint sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir eismo spūstis, Maltai reikėtų gerinti viešąjį transportą (punktualumą, sutrumpinti kelionės laiką), diegti intelektines transporto sistemas (siekiant pagerinti eismo srautus, saugumą ir eismo taisyklių laikymosi užtikrinimą) ir investuoti į tausojamojo judumo infrastruktūrą, skirtą saugioms asmeninių automobilių naudojimo alternatyvoms (pvz., saugiems, atskirtiems ir tarpusavyje sujungtiems šaligatviams ir dviračių ir (arba) e. paspirtukų takams);

| (34) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. darbuotojų trūkumas Maltoje buvo aktualus šešioms profesijoms, kuriose reikalingi specialūs įgūdžiai ar žinios, susiję su žaliąja pertvarka, įskaitant gamybos darbuotojus ir statybininkus; |
| --- | --- |

(34)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. darbuotojų trūkumas Maltoje buvo aktualus šešioms profesijoms, kuriose reikalingi specialūs įgūdžiai ar žinios, susiję su žaliąja pertvarka, įskaitant gamybos darbuotojus ir statybininkus;

| (35) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(35)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (36) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Maltai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios ir ketvirtos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Maltai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios ir ketvirtos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

REKOMENDUOJA Maltai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 5,9 % (19).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

2.

Toliau tolygiai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir, neseniai pateikus jo papildymą, įskaitant skyrių „REPowerEU“, skubiai pradėti susijusių priemonių įgyvendinimą. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Veiksmingai šalinti mokesčių sistemos ypatybes, kurios gali palengvinti agresyvų mokesčių planavimą fiziniams asmenims ir tarptautinėms įmonėms, be kita ko, užtikrinant pakankamą į užsienį mokamų palūkanų, autorinių atlyginimų ir dividendų apmokestinimą, ir iš dalies pakeisti kitose šalyse įsisteigusioms įmonėms taikomas taisykles.

4.

Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro spartinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos, įskaitant jūros vėjo ir saulės energiją, diegimą ir modernizuoti bei plėsti elektros energijos tinklo sistemos, įskaitant perdavimą, paskirstymą ir baterijų kaupimą, pajėgumus. Mažinti energijos poreikį didinant energijos vartojimo efektyvumą, ypač gyvenamuosiuose pastatuose. Mažinti kelių transporto išmetamų teršalų kiekį sprendžiant eismo spūsčių problemą kokybiškesnėmis viešojo transporto paslaugomis, intelektinėmis transporto sistemomis ir investicijomis į tausojamojo judumo infrastruktūrą. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

2

(3)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 11941/2021 INIT; dok. ST 11941/2021 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Maltos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 83).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,3 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Maltos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Maltos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 146).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Maltos vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 9,5 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį.

13

(14)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

14

(15)  2022 m. gruodžio 14 d. Tarybos direktyva (ES) 2022/2523 dėl visuotinio minimalaus tarptautinių įmonių grupių ir didelių vietos subjektų grupių apmokestinimo lygio užtikrinimo Sąjungoje (OL L 328, 2022 12 22, p. 1).

15

(16)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

16

(17)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

17

(18)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

18

(19)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,5 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 23 konstatuojamojoje dalyje.

19

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/176 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/176

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Nyderlandų 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Nyderlandų stabilumo programos

(2023/C 312/19)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Nyderlandai nurodyti kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė ir nuomonę dėl Nyderlandų 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Nyderlandai nurodyti kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė ir nuomonę dėl Nyderlandų 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2022 m. liepos 8 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Nyderlandai Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2022 m. spalio 4 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Nyderlandų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Nyderlandai patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2022 m. liepos 8 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Nyderlandai Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2022 m. spalio 4 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Nyderlandų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Nyderlandai patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 28 d. Nyderlandai pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą ir, pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Nyderlandų du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 28 d. Nyderlandai pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą ir, pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Nyderlandų du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Nyderlandų ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Nyderlandų padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip jie įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta Nyderlandų pažanga, padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Nyderlandų ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Nyderlandų padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip jie įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta Nyderlandų pažanga, padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Nyderlandų apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma pažeidžiamumas susijęs su didele privačiojo sektoriaus skola ir dideliu einamosios sąskaitos pertekliumi, kurie yra svarbūs tarpvalstybiniu mastu, ir išlieka nepaisant tam tikrų mažėjimo ženklų. Nepaisant naujausių duomenų patikslinimų, einamosios sąskaitos perteklius ir privačiojo sektoriaus skola yra dideli pagal tarptautinius standartus ir viršija ekonomikos pagrindus. Didelis einamosios sąskaitos perteklius 2022 m. sumažėjo dėl pablogėjusių prekybos sąlygų, didėjančios einamosios sąskaitos palyginamosiomis kainomis ir didėjančio pirminių pajamų deficito. Gerėjant prekybos sąlygoms, numatoma, kad 2023 m. perteklius gerokai atsigaus, o 2024 m. stabilizuosis. Politikos srityje padaryta nedidelė pažanga, tačiau reikia nuveikti daugiau, kad būtų sumažintos kliūtys investicijoms. Ne finansų bendrovių ir namų ūkių skola tebėra didelė: pastaroji kelia didesnį susirūpinimą, nes dėl jos namų ūkiai tampa pažeidžiami sukrėtimų atveju, o šią riziką didina didelis ir augantis būsto kainų pervertinimas. Tikimasi, kad ateityje skola toliau šiek tiek mažės. Nors būsto kainos šiek tiek sumažėjo, spaudimas būsto rinkoje išlieka, ypač dėl to, kad naujų būstų statyba vis dar toli gražu nesiekia vyriausybės nustatytų tikslų. Kartu skolintomis lėšomis finansuojama būsto nuosavybė ir toliau subsidijuojama taikant palankius mokesčius, o privačiosios nuomos rinkos politika gali pakenkti jos plėtrai; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Nyderlandų apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma pažeidžiamumas susijęs su didele privačiojo sektoriaus skola ir dideliu einamosios sąskaitos pertekliumi, kurie yra svarbūs tarpvalstybiniu mastu, ir išlieka nepaisant tam tikrų mažėjimo ženklų. Nepaisant naujausių duomenų patikslinimų, einamosios sąskaitos perteklius ir privačiojo sektoriaus skola yra dideli pagal tarptautinius standartus ir viršija ekonomikos pagrindus. Didelis einamosios sąskaitos perteklius 2022 m. sumažėjo dėl pablogėjusių prekybos sąlygų, didėjančios einamosios sąskaitos palyginamosiomis kainomis ir didėjančio pirminių pajamų deficito. Gerėjant prekybos sąlygoms, numatoma, kad 2023 m. perteklius gerokai atsigaus, o 2024 m. stabilizuosis. Politikos srityje padaryta nedidelė pažanga, tačiau reikia nuveikti daugiau, kad būtų sumažintos kliūtys investicijoms. Ne finansų bendrovių ir namų ūkių skola tebėra didelė: pastaroji kelia didesnį susirūpinimą, nes dėl jos namų ūkiai tampa pažeidžiami sukrėtimų atveju, o šią riziką didina didelis ir augantis būsto kainų pervertinimas. Tikimasi, kad ateityje skola toliau šiek tiek mažės. Nors būsto kainos šiek tiek sumažėjo, spaudimas būsto rinkoje išlieka, ypač dėl to, kad naujų būstų statyba vis dar toli gražu nesiekia vyriausybės nustatytų tikslų. Kartu skolintomis lėšomis finansuojama būsto nuosavybė ir toliau subsidijuojama taikant palankius mokesčius, o privačiosios nuomos rinkos politika gali pakenkti jos plėtrai;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Nyderlandų valdžios sektoriaus balansas sumažėjo nuo 2,4 % BVP deficito 2021 m. iki subalansuoto biudžeto 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 52,5 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 51,0 % 2022 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Nyderlandų valdžios sektoriaus balansas sumažėjo nuo 2,4 % BVP deficito 2021 m. iki subalansuoto biudžeto 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 52,5 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 51,0 % 2022 m. pabaigoje;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė PVM energijai ir akcizo benzinui bei dyzelinui sumažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė kompensaciją už lapkričio ir gruodžio mėn. energijos sąskaitas ir paramą mažų pajamų namų ūkiams, gaunantiems dideles sąskaitas už energiją. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, t. y. 33 % solidarumo įnašas taikant Tarybos reglamentą (ES) 2022/1854 (7). Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,6 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Kartu, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,3 % BVP, palyginti su 1,8 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė PVM energijai ir akcizo benzinui bei dyzelinui sumažinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė kompensaciją už lapkričio ir gruodžio mėn. energijos sąskaitas ir paramą mažų pajamų namų ūkiams, gaunantiems dideles sąskaitas už energiją. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, t. y. 33 % solidarumo įnašas taikant Tarybos reglamentą (ES) 2022/1854 (7). Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,6 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Kartu, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,3 % BVP, palyginti su 1,8 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Nyderlandams 2022 m. (8) laikytis remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Nyderlandams 2022 m. (8) laikytis remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (9) buvo remiamojo pobūdžio (‒ 0,5 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Nyderlandai toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydami pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,2 % BVP (2021 m. – 0,2 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,1 procentinio punkto stabdomąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (10). Todėl Nyderlandai neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, kaip rekomenduojama Tarybos rekomendacijoje. Tuo pačiu metu, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,4 procentinio punkto. Todėl Nyderlandai pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (9) buvo remiamojo pobūdžio (‒ 0,5 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Nyderlandai toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydami pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,2 % BVP (2021 m. – 0,2 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,1 procentinio punkto stabdomąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (10). Todėl Nyderlandai neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, kaip rekomenduojama Tarybos rekomendacijoje. Tuo pačiu metu, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,4 procentinio punkto. Todėl Nyderlandai pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,6 %, o 2024 m. – 1,4 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus šiek tiek didesnis – 1,8 %, o 2024 m. bus šiek tiek mažesnis – 1,2 %. Taip yra daugiausia dėl nedidelių vidaus paklausos perspektyvų skirtumų abiem metais; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,6 %, o 2024 m. – 1,4 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus šiek tiek didesnis – 1,8 %, o 2024 m. bus šiek tiek mažesnis – 1,2 %. Taip yra daugiausia dėl nedidelių vidaus paklausos perspektyvų skirtumų abiem metais;

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 3,0 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia atspindi energetikos dokumentų rinkinio išlaidas, didėjančias palūkanų išlaidas, papildomus išlaidų planus, susijusius su visuomenės uždaviniais, pavyzdžiui, žaliąja pertvarka, švietimu ir būsto pasiūla. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 49,3 % 2022 m. pabaigoje iki 48,4 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,1 % BVP. Šis dydis mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl to, kad 2022 m. valdžios sektoriaus balanso rezultatų duomenys buvo geresni, nei numatyta 2023 m. stabilumo programoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP didesnis: 49,3 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia tai, kad 2022 m. dėl didelio atsargų ir srautų koregavimo 2022 m. rezultatų duomenys buvo didesni, nei numatyta 2023 m. stabilumo programoje; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 3,0 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia atspindi energetikos dokumentų rinkinio išlaidas, didėjančias palūkanų išlaidas, papildomus išlaidų planus, susijusius su visuomenės uždaviniais, pavyzdžiui, žaliąja pertvarka, švietimu ir būsto pasiūla. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 49,3 % 2022 m. pabaigoje iki 48,4 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,1 % BVP. Šis dydis mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl to, kad 2022 m. valdžios sektoriaus balanso rezultatų duomenys buvo geresni, nei numatyta 2023 m. stabilumo programoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP didesnis: 49,3 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia tai, kad 2022 m. dėl didelio atsargų ir srautų koregavimo 2022 m. rezultatų duomenys buvo didesni, nei numatyta 2023 m. stabilumo programoje;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro nuo 2022 m. pratęstos priemonės (visų pirma akcizo benzinui ir dyzelinui sumažinimas ir parama mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams), taip pat naujos priemonės, pavyzdžiui, viršutinė elektros energijos ir dujų kainų riba ir paramos schema intensyviai energiją vartojančioms MVĮ. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,1 % BVP (11). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (12), suma 2023 m. sudarys 0,5 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., išliks stabilios; |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro nuo 2022 m. pratęstos priemonės (visų pirma akcizo benzinui ir dyzelinui sumažinimas ir parama mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams), taip pat naujos priemonės, pavyzdžiui, viršutinė elektros energijos ir dujų kainų riba ir paramos schema intensyviai energiją vartojančioms MVĮ. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,1 % BVP (11). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (12), suma 2023 m. sudarys 0,5 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., išliks stabilios;

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Nyderlandams imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (13), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Nyderlandai turėtų būti pasirengę einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Nyderlandams taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Nyderlandams imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (13), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Nyderlandai turėtų būti pasirengę einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Nyderlandams taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (1,1 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (‒ 0,5 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,9 % BVP. Tai apima 0,4 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamąjį poveikį tik iš dalies lemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą taip pat skatina netikslinės energetikos priemonės, nuolatinis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio bei socialinių išmokų didinimas ir didesnės išlaidos sveikatos priežiūrai. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 0,2 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,0 procentinio punkto neutralų poveikį fiskalinės politikos krypčiai. Todėl Nyderlandai planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas (14). Jie planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicijas ir palankesnių sąlygų jūros vėjo elektrinių parkų plėtrai sudarymą, vandenilio naudojimo skatinimą ir studentų skaitmeninio raštingumo gerinimą; šios investicijos iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (1,1 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (‒ 0,5 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,9 % BVP. Tai apima 0,4 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamąjį poveikį tik iš dalies lemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą taip pat skatina netikslinės energetikos priemonės, nuolatinis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio bei socialinių išmokų didinimas ir didesnės išlaidos sveikatos priežiūrai. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 0,2 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,0 procentinio punkto neutralų poveikį fiskalinės politikos krypčiai. Todėl Nyderlandai planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas (14). Jie planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicijas ir palankesnių sąlygų jūros vėjo elektrinių parkų plėtrai sudarymą, vandenilio naudojimo skatinimą ir studentų skaitmeninio raštingumo gerinimą; šios investicijos iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,6 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia atspindi energetikos priemonių laipsnišką panaikinimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 48,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,7 % BVP. Šis dydis yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl mažesnio 2023 m. prognozuojamo deficito ir BVP santykio bazės efekto. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 48,8 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,6 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia atspindi energetikos priemonių laipsnišką panaikinimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 48,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,7 % BVP. Šis dydis yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl mažesnio 2023 m. prognozuojamo deficito ir BVP santykio bazės efekto. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 48,8 % 2024 m. pabaigoje;

| (23) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės palaipsniui bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės palaipsniui bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (24) | Reglamente (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (15). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (16) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 3,5 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,1 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. Tačiau pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(24)

Reglamente (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (15). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (16) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 3,5 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,1 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. Tačiau pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 1,7 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas atitinka lėšas, kurios bus sutaupytos visiškai laipsniškai panaikinus energijos paramos priemones; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 1,7 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas atitinka lėšas, kurios bus sutaupytos visiškai laipsniškai panaikinus energijos paramos priemones;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 3,4 % BVP 2023 m. iki 3,5 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas, t. y. taip, kaip nurodyta Priemonėje. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima reformas ir investicijas švietimo, mokslinių tyrimų ir plėtros, darbo rinkos ir žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų srityse, kurios taip pat yra įtrauktos į Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 3,4 % BVP 2023 m. iki 3,5 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas, t. y. taip, kaip nurodyta Priemonėje. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima reformas ir investicijas švietimo, mokslinių tyrimų ir plėtros, darbo rinkos ir žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų srityse, kurios taip pat yra įtrauktos į Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

| (27) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 2026 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,8 % BVP, o 2027 m. – 3,2 % BVP. Todėl planuojama, kad iki 2026 m. valdžios sektoriaus deficitas išliks mažesnis nei 3 % BVP, o 2027 m. viršys 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 48,7 % 2024 m. pabaigoje iki 52,7 % iki 2027 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 2026 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,8 % BVP, o 2027 m. – 3,2 % BVP. Todėl planuojama, kad iki 2026 m. valdžios sektoriaus deficitas išliks mažesnis nei 3 % BVP, o 2027 m. viršys 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 48,7 % 2024 m. pabaigoje iki 52,7 % iki 2027 m. pabaigos;

| (28) | dėl sparčiai augančių būsto kainų pastaraisiais metais būsto rinka buvo pervertinta. Tačiau, sugriežtinus finansines sąlygas, būsto rinka 2022 m. viduryje pasiekė lūžio tašką, nes būsto kainos pradėjo mažėti dėl didėjančių hipotekos paskolų palūkanų normų. Pagal tarptautinius standartus hipotekos skola, palyginti su BVP, Nyderlanduose tebėra didelė. Tai lemia palyginti didelės skolinimosi ribos (paskolos ir turto vertės santykis) ir didelė hipotekos mokėjimams taikoma mokesčių lengvata. Nors hipotekos palūkanų mokesčių atskaita laipsniškai mažinama, ji tebėra didelė. Dėl didelės namų ūkių skolos namų ūkiai tampa pažeidžiami ekonominių sukrėtimų atveju, o tai ypač aktualu dabar, kai padidėjo būsto kainų koregavimo rizika. Tuo pat metu privačioji nuomos rinka yra palyginti maža, todėl įperkamų ir prieinamų būsto pirkimo alternatyvų pasiūla yra ribota. Įperkamo nuomojamo būsto trūkumas taip pat kenkia darbo jėgos judumui. Panaikinusi kliūtis, kurios dabar stabdo investicijas, be kita ko, į gyvenamųjų pastatų statybą, vyriausybė galėtų sėkmingai įgyvendinti savo planus didinti būsto pasiūlą, o tai savo ruožtu galėtų padėti atkurti išorės pusiausvyrą ir pagerinti būsto rinkos veikimą; |
| --- | --- |

(28)

dėl sparčiai augančių būsto kainų pastaraisiais metais būsto rinka buvo pervertinta. Tačiau, sugriežtinus finansines sąlygas, būsto rinka 2022 m. viduryje pasiekė lūžio tašką, nes būsto kainos pradėjo mažėti dėl didėjančių hipotekos paskolų palūkanų normų. Pagal tarptautinius standartus hipotekos skola, palyginti su BVP, Nyderlanduose tebėra didelė. Tai lemia palyginti didelės skolinimosi ribos (paskolos ir turto vertės santykis) ir didelė hipotekos mokėjimams taikoma mokesčių lengvata. Nors hipotekos palūkanų mokesčių atskaita laipsniškai mažinama, ji tebėra didelė. Dėl didelės namų ūkių skolos namų ūkiai tampa pažeidžiami ekonominių sukrėtimų atveju, o tai ypač aktualu dabar, kai padidėjo būsto kainų koregavimo rizika. Tuo pat metu privačioji nuomos rinka yra palyginti maža, todėl įperkamų ir prieinamų būsto pirkimo alternatyvų pasiūla yra ribota. Įperkamo nuomojamo būsto trūkumas taip pat kenkia darbo jėgos judumui. Panaikinusi kliūtis, kurios dabar stabdo investicijas, be kita ko, į gyvenamųjų pastatų statybą, vyriausybė galėtų sėkmingai įgyvendinti savo planus didinti būsto pasiūlą, o tai savo ruožtu galėtų padėti atkurti išorės pusiausvyrą ir pagerinti būsto rinkos veikimą;

| (29) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Nors Nyderlandų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas buvo priimtas tik 2022 m., jis jau įgyvendinamas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įgyvendinti padės, jei bus greitai suderėta dėl veiklos vykdymo susitarimo; taip pat būtina pateikti pirmąjį mokėjimo prašymą, o tą tikimasi padaryti iki 2023 m. pabaigos. Planas įgyvendinamas ir atrodo, kad atsižvelgiant į palyginti mažus finansinius asignavimus lėšų nepanaudojimo rizika yra nedidelė. Šiuo metu rengiamas skyrius „REPowerEU“. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Nyderlandų strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(29)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Nors Nyderlandų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas buvo priimtas tik 2022 m., jis jau įgyvendinamas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įgyvendinti padės, jei bus greitai suderėta dėl veiklos vykdymo susitarimo; taip pat būtina pateikti pirmąjį mokėjimo prašymą, o tą tikimasi padaryti iki 2023 m. pabaigos. Planas įgyvendinamas ir atrodo, kad atsižvelgiant į palyginti mažus finansinius asignavimus lėšų nepanaudojimo rizika yra nedidelė. Šiuo metu rengiamas skyrius „REPowerEU“. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Nyderlandų strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (30) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Nyderlandų sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Nyderlanduose būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(30)

2022 m. Komisija patvirtino visus Nyderlandų sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Nyderlanduose būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (31) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programa, Nyderlandams kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su darbo rinkos segmentacija, darbo jėgos ir įgūdžių trūkumu, priklausomybe nuo iškastinio kuro ir pernelyg didelių azoto sankaupų; |
| --- | --- |

(31)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programa, Nyderlandams kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su darbo rinkos segmentacija, darbo jėgos ir įgūdžių trūkumu, priklausomybe nuo iškastinio kuro ir pernelyg didelių azoto sankaupų;

| (32) | lankstaus užimtumo (tiek pagal lanksčias, tiek pagal terminuotas darbo sutartis dirbančių darbuotojų, tiek savarankiškai dirbančių asmenų, neturinčių darbuotojų) dalis Nyderlandų darbo rinkoje tebėra didelė. Tai rodo, kad didėja darbo rinkos segmentacijos rizika, kuri ypač iškraipo padėtį darbo rinkos nuošalyje. Dėl to gali padidėti galimybių nelygybė ir sumažėti našumas. Tam tikras lankstumas darbo rinkoje gali padėti ekonomikai prisitaikyti ir taip pat geriau atsižvelgti į asmeninius prioritetus. Tačiau pernelyg dažnas lanksčių užimtumo formų naudojimas gali turėti neigiamą poveikį darbuotojams ir visai ekonomikai. Pavyzdžiui, dalyvavimas mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programose yra iššūkis asmenims, turintiems lanksčias darbo sutartis, o tai savo ruožtu mažina investicijas į įgūdžius. Bendradarbiaudama su socialiniais partneriais, Nyderlandų vyriausybė ketina spręsti nuolatinio darbo ir lanksčių darbo sąlygų skirtumų klausimą. Planai apima nenustatytos apimties darbo sutarčių panaikinimą ir dabartinės formos darbo pagal iškvietimą sutarčių pakeitimą naujos rūšies sutartimis, užtikrinančiomis didesnį darbuotojų pajamų saugumą, ir laikinųjų darbuotojų darbo vietos garantijų pagerinimą. Sparti pažanga įgyvendinant tuos planus bus svarbi siekiant užtikrinti, kad tam tikros rūšies darbo sutartys būtų pasirenkamos atsižvelgiant į konkrečius darbo poreikius arba darbuotojų pageidavimus, kartu gerinant pagal lanksčias darbo sutartis dirbančių asmenų užimtumo ir socialinę padėtį ir mažinant darbo rinkos segmentaciją; |
| --- | --- |

(32)

lankstaus užimtumo (tiek pagal lanksčias, tiek pagal terminuotas darbo sutartis dirbančių darbuotojų, tiek savarankiškai dirbančių asmenų, neturinčių darbuotojų) dalis Nyderlandų darbo rinkoje tebėra didelė. Tai rodo, kad didėja darbo rinkos segmentacijos rizika, kuri ypač iškraipo padėtį darbo rinkos nuošalyje. Dėl to gali padidėti galimybių nelygybė ir sumažėti našumas. Tam tikras lankstumas darbo rinkoje gali padėti ekonomikai prisitaikyti ir taip pat geriau atsižvelgti į asmeninius prioritetus. Tačiau pernelyg dažnas lanksčių užimtumo formų naudojimas gali turėti neigiamą poveikį darbuotojams ir visai ekonomikai. Pavyzdžiui, dalyvavimas mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programose yra iššūkis asmenims, turintiems lanksčias darbo sutartis, o tai savo ruožtu mažina investicijas į įgūdžius. Bendradarbiaudama su socialiniais partneriais, Nyderlandų vyriausybė ketina spręsti nuolatinio darbo ir lanksčių darbo sąlygų skirtumų klausimą. Planai apima nenustatytos apimties darbo sutarčių panaikinimą ir dabartinės formos darbo pagal iškvietimą sutarčių pakeitimą naujos rūšies sutartimis, užtikrinančiomis didesnį darbuotojų pajamų saugumą, ir laikinųjų darbuotojų darbo vietos garantijų pagerinimą. Sparti pažanga įgyvendinant tuos planus bus svarbi siekiant užtikrinti, kad tam tikros rūšies darbo sutartys būtų pasirenkamos atsižvelgiant į konkrečius darbo poreikius arba darbuotojų pageidavimus, kartu gerinant pagal lanksčias darbo sutartis dirbančių asmenų užimtumo ir socialinę padėtį ir mažinant darbo rinkos segmentaciją;

| (33) | darbo jėgos ir įgūdžių trūkumas jau buvo būdingas Nyderlandų darbo rinkai prieš COVID-19 pandemiją, tačiau nuo to laiko labiau jaučiamas įvairiuose sektoriuose. Tokiuose sektoriuose kaip informacinės ir ryšių technologijos (IRT), sveikatos priežiūros, švietimo ir techninių profesijų sektoriai, susiduriama su struktūriniais trūkumais, kurie jau egzistavo iki COVID-19 pandemijos ir, kaip numatoma, išliks, iš dalies dėl demografinių pokyčių. Nepaisant didelio bendro aktyvumo lygio, Nyderlanduose vis dar yra neišnaudotų ir nepakankamai išnaudojamų potencialių darbuotojų, pavyzdžiui, migrantų kilmės asmenų ir ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų. Tik nedaugelis ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų nusprendžia padidinti savo darbo valandas. Tai iš dalies galima paaiškinti dideliais ribiniais mokesčių tarifais, įsipareigojimais (arba būsimų įsipareigojimų numatymu), susijusiais su neformalia vaikų ar kitų šeimos narių priežiūra ir (arba) darbo kokybe bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Siekiant spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą, reikės laikytis visapusiško požiūrio, kartu atsižvelgiant į konkrečių sektorių poreikius ir kliūtis bei našumą didinančias investicijas. Šiuo atžvilgiu būtų galima svarstyti įvairias politikos priemones, galinčias apimti: i) tolesnį ribinio mokesčio tarifo mažinimą ir (arba) asmenims taikomo ribinio mokesčio tarifo skaidrumo didinimą; ii) darbo užmokesčio didinimą sektoriuose, kuriuose yra struktūrinių trūkumų, visų pirma tuose, kuriuose daugiausia viešojo ir pusiau viešojo sektoriaus darbdavių; iii) darbo kokybės ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyros rėmimą; iv) profesinio orientavimo gerinimą ir v) galimybių naudotis aukštos kokybės ir įperkamomis vaikų priežiūros paslaugomis didinimą. Be to, kvalifikacijos kėlimo ar perkvalifikavimo galimybių stiprinimas tikslinėmis ir pritaikytomis priemonėmis, visų pirma darbo rinkos nuošalyje esantiems ir neaktyviems asmenims, galėtų padėti sumažinti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumą ir pagerinti socialinius rezultatus; |
| --- | --- |

(33)

darbo jėgos ir įgūdžių trūkumas jau buvo būdingas Nyderlandų darbo rinkai prieš COVID-19 pandemiją, tačiau nuo to laiko labiau jaučiamas įvairiuose sektoriuose. Tokiuose sektoriuose kaip informacinės ir ryšių technologijos (IRT), sveikatos priežiūros, švietimo ir techninių profesijų sektoriai, susiduriama su struktūriniais trūkumais, kurie jau egzistavo iki COVID-19 pandemijos ir, kaip numatoma, išliks, iš dalies dėl demografinių pokyčių. Nepaisant didelio bendro aktyvumo lygio, Nyderlanduose vis dar yra neišnaudotų ir nepakankamai išnaudojamų potencialių darbuotojų, pavyzdžiui, migrantų kilmės asmenų ir ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų. Tik nedaugelis ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų nusprendžia padidinti savo darbo valandas. Tai iš dalies galima paaiškinti dideliais ribiniais mokesčių tarifais, įsipareigojimais (arba būsimų įsipareigojimų numatymu), susijusiais su neformalia vaikų ar kitų šeimos narių priežiūra ir (arba) darbo kokybe bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Siekiant spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą, reikės laikytis visapusiško požiūrio, kartu atsižvelgiant į konkrečių sektorių poreikius ir kliūtis bei našumą didinančias investicijas. Šiuo atžvilgiu būtų galima svarstyti įvairias politikos priemones, galinčias apimti: i) tolesnį ribinio mokesčio tarifo mažinimą ir (arba) asmenims taikomo ribinio mokesčio tarifo skaidrumo didinimą; ii) darbo užmokesčio didinimą sektoriuose, kuriuose yra struktūrinių trūkumų, visų pirma tuose, kuriuose daugiausia viešojo ir pusiau viešojo sektoriaus darbdavių; iii) darbo kokybės ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyros rėmimą; iv) profesinio orientavimo gerinimą ir v) galimybių naudotis aukštos kokybės ir įperkamomis vaikų priežiūros paslaugomis didinimą. Be to, kvalifikacijos kėlimo ar perkvalifikavimo galimybių stiprinimas tikslinėmis ir pritaikytomis priemonėmis, visų pirma darbo rinkos nuošalyje esantiems ir neaktyviems asmenims, galėtų padėti sumažinti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumą ir pagerinti socialinius rezultatus;

| (34) | nors Nyderlandai ėmėsi priemonių savo priklausomybei nuo Rusijos iškastinio kuro sumažinti, nafta ir gamtinės dujos sudarė atitinkamai 38 % ir 41 % jų energijos rūšių derinio, todėl Nyderlandų ekonomika tapo pažeidžiama pasauliniams kainų pokyčiams. Nyderlandai turi dėti papildomų pastangų, kad pasiektų Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslus. Nepaisant didesnių užmojų įrengti papildomus atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumus, 2021 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis, palyginti su galutiniu energijos suvartojimu, sudarė tik 13,0 %, o tai yra mažiau nei Sąjungos lygmeniu sutartas tikslas ir 21,8 % Sąjungos vidurkis. Todėl Nyderlandai ir toliau yra tarp valstybių narių, kurių rezultatai, susiję su atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalimi, palyginti su bendru galutiniu suvartojamu energijos kiekiu, buvo prasčiausi, o jų 2021 m. dalies ir 2030 m. tikslų atotrūkis yra vienas didžiausių. Siekiant paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių infrastruktūros tiek sausumoje, tiek jūroje diegimą, labai svarbu plėsti tiek perdavimo, tiek paskirstymo elektros tinklą. Dėl vis didėjančios elektros energijos tinklo perkrovos tinklo operatoriai dažnai yra priversti atsisakyti naujų elektros energijos gamintojų ir vartotojų prašymų suteikti prieigą prie tinklo. Kadangi dujų suvartojimas būstuose sudaro apie 25 % viso Nyderlanduose suvartojamo gamtinių dujų kiekio, energijos vartojimo efektyvumo didinimas pastatų ūkyje (pvz., taikant minimaliuosius energinio naudingumo standartus, kuriais skatinama renovacija, ir griežtesnį pramonės sektoriaus energijos vartojimo audito reikalavimų vykdymą) gali labai padėti toliau mažinti išmetamą anglies dioksido kiekį ir priklausomybę nuo iškastinio kuro. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Nyderlanduose sumažėjo 29 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (17). Nyderlandai skatinami toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (18). |
| --- | --- |

(34)

nors Nyderlandai ėmėsi priemonių savo priklausomybei nuo Rusijos iškastinio kuro sumažinti, nafta ir gamtinės dujos sudarė atitinkamai 38 % ir 41 % jų energijos rūšių derinio, todėl Nyderlandų ekonomika tapo pažeidžiama pasauliniams kainų pokyčiams. Nyderlandai turi dėti papildomų pastangų, kad pasiektų Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslus. Nepaisant didesnių užmojų įrengti papildomus atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumus, 2021 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis, palyginti su galutiniu energijos suvartojimu, sudarė tik 13,0 %, o tai yra mažiau nei Sąjungos lygmeniu sutartas tikslas ir 21,8 % Sąjungos vidurkis. Todėl Nyderlandai ir toliau yra tarp valstybių narių, kurių rezultatai, susiję su atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalimi, palyginti su bendru galutiniu suvartojamu energijos kiekiu, buvo prasčiausi, o jų 2021 m. dalies ir 2030 m. tikslų atotrūkis yra vienas didžiausių. Siekiant paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių infrastruktūros tiek sausumoje, tiek jūroje diegimą, labai svarbu plėsti tiek perdavimo, tiek paskirstymo elektros tinklą. Dėl vis didėjančios elektros energijos tinklo perkrovos tinklo operatoriai dažnai yra priversti atsisakyti naujų elektros energijos gamintojų ir vartotojų prašymų suteikti prieigą prie tinklo. Kadangi dujų suvartojimas būstuose sudaro apie 25 % viso Nyderlanduose suvartojamo gamtinių dujų kiekio, energijos vartojimo efektyvumo didinimas pastatų ūkyje (pvz., taikant minimaliuosius energinio naudingumo standartus, kuriais skatinama renovacija, ir griežtesnį pramonės sektoriaus energijos vartojimo audito reikalavimų vykdymą) gali labai padėti toliau mažinti išmetamą anglies dioksido kiekį ir priklausomybę nuo iškastinio kuro. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Nyderlanduose sumažėjo 29 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (17). Nyderlandai skatinami toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (18).

| (35) | dėl neigiamo pernelyg didelių azoto sankaupų natūraliose gamtinėse zonose poveikio, kurį daugiausia lemia intensyvus Nyderlandų žemės ūkio sektorius, šiuo metu blokuojamas leidimų išdavimas tam tikriems projektams, kuriuos vykdant išmetamas azotas, visų pirma statybos projektams. Nyderlandų vyriausybė imasi veiksmų azoto sankaupoms mažinti, visų pirma įgyvendindama integruotas teritorijų programas provincijų lygmeniu. Reikalinga tolesnė parama, kad žemės ūkis taptų tvaresnis, kartu užtikrinant konkurencingumą, pavyzdžiui, remiant gyvulių skaičiaus mažinimą, spartesnį perėjimą prie žiedinio ir (arba) ekologinio žemės ūkio ir didinant skaitmenizaciją bei inovacijas; |
| --- | --- |

(35)

dėl neigiamo pernelyg didelių azoto sankaupų natūraliose gamtinėse zonose poveikio, kurį daugiausia lemia intensyvus Nyderlandų žemės ūkio sektorius, šiuo metu blokuojamas leidimų išdavimas tam tikriems projektams, kuriuos vykdant išmetamas azotas, visų pirma statybos projektams. Nyderlandų vyriausybė imasi veiksmų azoto sankaupoms mažinti, visų pirma įgyvendindama integruotas teritorijų programas provincijų lygmeniu. Reikalinga tolesnė parama, kad žemės ūkis taptų tvaresnis, kartu užtikrinant konkurencingumą, pavyzdžiui, remiant gyvulių skaičiaus mažinimą, spartesnį perėjimą prie žiedinio ir (arba) ekologinio žemės ūkio ir didinant skaitmenizaciją bei inovacijas;

| (36) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, tos priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. Nyderlanduose trūko 108 profesijų, kurioms reikia specialių su žaliąja pertvarka susijusių įgūdžių arba žinių, darbuotojų, be kita ko, aplinkos apsaugos specialistų, darbininkų izoliuotojų ir civilinės inžinerijos technikų; |
| --- | --- |

(36)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, tos priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. Nyderlanduose trūko 108 profesijų, kurioms reikia specialių su žaliąja pertvarka susijusių įgūdžių arba žinių, darbuotojų, be kita ko, aplinkos apsaugos specialistų, darbininkų izoliuotojų ir civilinės inžinerijos technikų;

| (37) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (19) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (19) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (38) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Nyderlandams skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios, ketvirtos ir penktos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(38)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Nyderlandams skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios, ketvirtos ir penktos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo;

| (39) | atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir jos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda šalinti pažeidžiamumą, susijusį su didele privačiojo sektoriaus skola, ir pažeidžiamumą, susijusį su dideliu einamosios sąskaitos pertekliumi. 2 ir 4 rekomendacijos padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją tiek, kiek tai susiję su didesnėmis investicijomis. 1 rekomendacija padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 38 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtą rekomendaciją, |
| --- | --- |

(39)

atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir jos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda šalinti pažeidžiamumą, susijusį su didele privačiojo sektoriaus skola, ir pažeidžiamumą, susijusį su dideliu einamosios sąskaitos pertekliumi. 2 ir 4 rekomendacijos padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją tiek, kiek tai susiję su didesnėmis investicijomis. 1 rekomendacija padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 38 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtą rekomendaciją,

REKOMENDUOJA Nyderlandams 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m. augimą, kad jis neviršytų 3,5 % (20).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinė būklė.

Mažinti namų ūkių polinkį skolintis ir būsto rinkos iškraipymus. Remti būsto prieinamumą ir įperkamumą privačioje nuomos rinkoje. Panaikinti kliūtis, kurios stabdo investicijas, be kita ko, gyvenamųjų pastatų statybos sektoriuje.

2.

Toliau tolygiai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir sparčiai užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Mažinti paskatas naudotis lanksčiomis arba terminuotomis darbo sutartimis. Atsižvelgiant į konkrečių sektorių poreikius, spręsti struktūrinio darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą, be kita ko, išnaudojant esamą darbo jėgos potencialą ir didinant kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes, visų pirma darbo rinkos nuošalyje esantiems asmenims ir neaktyviems asmenims.

4.

Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, gerinant pagrindines sąlygas, kad būtų skatinamos investicijos į elektros energijos perdavimo ir skirstomųjų tinklų plėtrą, išplečiant ir spartinant energijos vartojimo efektyvumo priemones, skirtas energijos suvartojimui mažinti, visų pirma apstatytoje aplinkoje. Remti perėjimą prie tvaraus žemės ūkio. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 12275/22 INIT; ST 12275/22 ADD 1.

6

(7)  2022 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1854 dėl skubios intervencijos, skirtos didelėms energijos kainoms mažinti (OL L 261 I, 2022 10 7, p. 1).

7

(8)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Nyderlandų stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 88).

8

(9)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

9

(10)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

10

(11)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

11

(12)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Nyderlandų stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 154).

12

(13)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Nyderlandų vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 7,9 %.

13

(14)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės ‒ 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

14

(15)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

15

(16)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

16

(17)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

17

(18)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

18

(19)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

19

(20)  Vertinama, kad tai atitinka metinį bent 0,3 % BVP siekiantį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą 2024 m., kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

20

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/186 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/186

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Austrijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Austrijos stabilumo programos

(2023/C 312/20)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Austrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė nuomonę dėl Austrijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (3) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos), o 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Austrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė nuomonę dėl Austrijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (3) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos), o 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (4) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (4) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos bei diferencijuotos ir bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis, kaip pasiūlyta jos 2022 m. lapkričio 9 d. komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos bei diferencijuotos ir bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis, kaip pasiūlyta jos 2022 m. lapkričio 9 d. komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Austrija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (5). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Austrija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Austrija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (5). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Austrija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 26 d. Austrija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Austrijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 26 d. Austrija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Austrijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Austrijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Austrijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Austrijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Austrijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Austrijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Austrijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Austrijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 5,8 % BVP 2021 m. iki 3,2 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 82,3 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 78,4 % 2022 m. pabaigoje; 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Austrijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus yra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Komisija vėliau konstatavo, kad remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Austrija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą; |
| --- | --- |

(12)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Austrijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 5,8 % BVP 2021 m. iki 3,2 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 82,3 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 78,4 % 2022 m. pabaigoje; 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Austrijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus yra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Komisija vėliau konstatavo, kad remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Austrija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą;

| (13) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė CO2 kainos nustatymo atidėjimą, energijos mokesčių sumažinimą ir mokesčių lengvatas į darbą važinėjantiems asmenims, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė energijos sąnaudų subsidijas įmonėms, fiksuotąsias išmokas namų ūkiams ir tiesiogines išmokas pensininkams. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynosios biudžeto išlaidos sudarė 1,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,2 % BVP. Kartu, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,8 % BVP, palyginti su 4,3 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(13)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė CO2 kainos nustatymo atidėjimą, energijos mokesčių sumažinimą ir mokesčių lengvatas į darbą važinėjantiems asmenims, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė energijos sąnaudų subsidijas įmonėms, fiksuotąsias išmokas namų ūkiams ir tiesiogines išmokas pensininkams. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynosios biudžeto išlaidos sudarė 1,5 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,2 % BVP. Kartu, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,8 % BVP, palyginti su 4,3 % 2021 m.;

| (14) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Austrijai 2022 m. (6) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. |
| --- | --- |

(14)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Austrijai 2022 m. (6) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

| (15) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (7) buvo remiamojo pobūdžio – – 2,8 % BVP, kaip rekomendavo Taryba. Be to, kaip rekomendavo Taryba, Austrija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,2 % BVP (2021 m. – 0,2 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai turėjo 0,1 procentinio punkto stabdomąjį poveikį (8). Todėl Austrija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitinka Tarybos rekomendacijos. Kartu, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,8 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė priemonių, kurių imtasi siekiant sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (1,5 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,2 % BVP). Todėl Austrija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (7) buvo remiamojo pobūdžio – – 2,8 % BVP, kaip rekomendavo Taryba. Be to, kaip rekomendavo Taryba, Austrija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,2 % BVP (2021 m. – 0,2 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai turėjo 0,1 procentinio punkto stabdomąjį poveikį (8). Todėl Austrija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitinka Tarybos rekomendacijos. Kartu, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,8 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė priemonių, kurių imtasi siekiant sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (1,5 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,2 % BVP). Todėl Austrija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 0,3 %, o 2024 m. – 1,8 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 0,4 %, o 2024 m. mažesnis – 1,6 %, daugiausia dėl didesnio privačiojo vartojimo poveikio augimui 2023 m. ir mažesnio viešojo vartojimo poveikio augimui 2024 m.; |
| --- | --- |

(16)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 0,3 %, o 2024 m. – 1,8 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 0,4 %, o 2024 m. mažesnis – 1,6 %, daugiausia dėl didesnio privačiojo vartojimo poveikio augimui 2023 m. ir mažesnio viešojo vartojimo poveikio augimui 2024 m.;

| (17) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas santykis išliks 3,2 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 78,4 % 2022 m. pabaigoje iki 77,0 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,4 % BVP. Tai yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl to, kad skiriasi lūkesčiai dėl kai kurių su energija susijusių priemonių poveikio biudžetui, ypač dėl energijos subsidijų įmonėms. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 75,4 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia numatomo valdžios sektoriaus deficito skirtumas; |
| --- | --- |

(17)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas santykis išliks 3,2 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 78,4 % 2022 m. pabaigoje iki 77,0 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,4 % BVP. Tai yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl to, kad skiriasi lūkesčiai dėl kai kurių su energija susijusių priemonių poveikio biudžetui, ypač dėl energijos subsidijų įmonėms. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 75,4 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą lemia numatomo valdžios sektoriaus deficito skirtumas;

| (18) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma vadinamasis elektros energijos kainų stabdis) ir naujos priemonės, pavyzdžiui, nauja energijos sąnaudų subsidijų įmonėms schema. Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos tiekėjų nenumatytam pelnui. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,8 % BVP (9). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (10), suma 2023 m. sudarys 0,4 % BVP (palyginti su 0,2 % BVP 2022 m.). Galiausiai, tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,8 % BVP) panaikinimas. |
| --- | --- |

(18)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma vadinamasis elektros energijos kainų stabdis) ir naujos priemonės, pavyzdžiui, nauja energijos sąnaudų subsidijų įmonėms schema. Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos tiekėjų nenumatytam pelnui. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,8 % BVP (9). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (10), suma 2023 m. sudarys 0,4 % BVP (palyginti su 0,2 % BVP 2022 m.). Galiausiai, tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,8 % BVP) panaikinimas.

| (19) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Austrijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (11), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Austrija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Austrijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(19)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Austrijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (11), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Austrija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Austrijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (20) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (1,0 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 2,8 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto. Tai apima 0,2 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto. Todėl Austrija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas (12). Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, dalyvavimą svarbiame bendro Europos intereso mikroelektronikos ir junglumo projekte, mažųjų ir vidutinių įmonių ir viešojo administravimo skaitmenizaciją, taip pat šildymo sistemų keitimą; šios investicijos iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (1,0 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 2,8 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto. Tai apima 0,2 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto. Todėl Austrija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas (12). Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, pavyzdžiui, dalyvavimą svarbiame bendro Europos intereso mikroelektronikos ir junglumo projekte, mažųjų ir vidutinių įmonių ir viešojo administravimo skaitmenizaciją, taip pat šildymo sistemų keitimą; šios investicijos iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 1,6 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia atspindi su energija susijusių priemonių laipsnišką panaikinimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 75,1 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,3 % BVP. Tai panašu į 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 73,3 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(21)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 1,6 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia atspindi su energija susijusių priemonių laipsnišką panaikinimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 75,1 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,3 % BVP. Tai panašu į 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 73,3 % 2024 m. pabaigoje;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma 2024 m. laipsniškai panaikinti beveik visas energijos paramos priemones, darant prielaidą, kad energijos kainos toliau mažės. Komisija irgi daro prielaidą, kad laipsniškai bus panaikintos beveik visos energijos paramos priemonės (grynosios išlaidos 2024 m. sudarys 0,1 % BVP). Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma 2024 m. laipsniškai panaikinti beveik visas energijos paramos priemones, darant prielaidą, kad energijos kainos toliau mažės. Komisija irgi daro prielaidą, kad laipsniškai bus panaikintos beveik visos energijos paramos priemonės (grynosios išlaidos 2024 m. sudarys 0,1 % BVP). Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (23) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (13). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (14) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 4,6 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,8 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas; |
| --- | --- |

(23)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (13). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (14) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 4,6 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,8 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas;

| (24) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 4,0 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei dėl visiško energijos paramos priemonių laipsniško panaikinimo sutaupytos lėšos: taip yra dėl išlaidų, kurios priklauso nuo infliacijos pokyčių 2023 m., pavyzdžiui, pensijų išlaidų, kompensacijų darbuotojams ir kai kurių socialinių išmokų, taip pat dėl kai kurių su energija susijusių priemonių, kurių taikymas dar nėra laipsniškai nutrauktas; |
| --- | --- |

(24)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 4,0 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei dėl visiško energijos paramos priemonių laipsniško panaikinimo sutaupytos lėšos: taip yra dėl išlaidų, kurios priklauso nuo infliacijos pokyčių 2023 m., pavyzdžiui, pensijų išlaidų, kompensacijų darbuotojams ir kai kurių socialinių išmokų, taip pat dėl kai kurių su energija susijusių priemonių, kurių taikymas dar nėra laipsniškai nutrauktas;

| (25) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 3,5 % BVP 2023 m. iki 3,4 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(25)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 3,5 % BVP 2023 m. iki 3,4 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (26) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 1,4 % BVP 2025 m. ir iki 1,3 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 75,1 % 2024 m. pabaigoje iki 71,4 % iki 2026 m. pabaigos. Ilguoju laikotarpiu Austrijai kyla vidutinė fiskalinio tvarumo rizika, kurią daugiausia lemia spaudimas biudžetui, susijęs su visuomenės senėjimu (tai visų pirma apima didėjančias ilgalaikės priežiūros ir sveikatos priežiūros išlaidas), ir dėl priemonių, kuriomis siekiama šalinti ekonominius ir socialinius COVID-19 ir energetikos krizės padarinius, padidėjusi skola. Ilgalaikės priežiūros ir sveikatos priežiūros sektoriuose taip pat trūksta darbo jėgos – tai iš dalies susiję su darbo šiuose sektoriuose nepatrauklumu. Priežiūros reformos priemonių rinkinys, neseniai įgyvendintas siekiant spręsti darbo jėgos trūkumo problemą, trumpuoju laikotarpiu padidinant darbo užmokestį ir išmokas slaugytojams, yra geras žingsnis didinant profesijos patrauklumą, tačiau dėl to taip pat padidės fiskalinės išlaidos. 2021 m. ilgalaikės priežiūros darbo grupė pasiūlė priemonių priežiūros adekvatumui gerinti, kartu išsaugant fiskalinį tvarumą. Šios priemonės apima koordinuotos kontrolės mechanizmo, pagal kurį būtų aiškiai nustatyta įvairių valdžios lygmenų atsakomybė, sukūrimą, o tai padėtų pagerinti viešųjų išlaidų kokybę ir palyginamumą, pavyzdžiui, nustatant vienodus ilgalaikės priežiūros paslaugų tarifams taikomus principus. Galimybę paremti tokio mechanizmo įgyvendinimą suteikia vykstančios derybos dėl federalinės fiskalinės sistemos; |
| --- | --- |

(26)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 1,4 % BVP 2025 m. ir iki 1,3 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 75,1 % 2024 m. pabaigoje iki 71,4 % iki 2026 m. pabaigos. Ilguoju laikotarpiu Austrijai kyla vidutinė fiskalinio tvarumo rizika, kurią daugiausia lemia spaudimas biudžetui, susijęs su visuomenės senėjimu (tai visų pirma apima didėjančias ilgalaikės priežiūros ir sveikatos priežiūros išlaidas), ir dėl priemonių, kuriomis siekiama šalinti ekonominius ir socialinius COVID-19 ir energetikos krizės padarinius, padidėjusi skola. Ilgalaikės priežiūros ir sveikatos priežiūros sektoriuose taip pat trūksta darbo jėgos – tai iš dalies susiję su darbo šiuose sektoriuose nepatrauklumu. Priežiūros reformos priemonių rinkinys, neseniai įgyvendintas siekiant spręsti darbo jėgos trūkumo problemą, trumpuoju laikotarpiu padidinant darbo užmokestį ir išmokas slaugytojams, yra geras žingsnis didinant profesijos patrauklumą, tačiau dėl to taip pat padidės fiskalinės išlaidos. 2021 m. ilgalaikės priežiūros darbo grupė pasiūlė priemonių priežiūros adekvatumui gerinti, kartu išsaugant fiskalinį tvarumą. Šios priemonės apima koordinuotos kontrolės mechanizmo, pagal kurį būtų aiškiai nustatyta įvairių valdžios lygmenų atsakomybė, sukūrimą, o tai padėtų pagerinti viešųjų išlaidų kokybę ir palyginamumą, pavyzdžiui, nustatant vienodus ilgalaikės priežiūros paslaugų tarifams taikomus principus. Galimybę paremti tokio mechanizmo įgyvendinimą suteikia vykstančios derybos dėl federalinės fiskalinės sistemos;

| (27) | COVID-19 pandemijos metu sveikatos priežiūros sistema pasirodė esanti atspari. Tačiau prognozuojama, kad iki 2070 m. išlaidos sveikatos priežiūrai padidės 1,2 procentinio punkto BVP. Be to, vis dar nepakankamai naudojamasi prevencinėmis priemonėmis ir pirmine ambulatorine sveikatos priežiūra, o daugelį sveikatos priežiūros paslaugų vis dar teikia ligoninės – tai brangus ir neefektyvus sveikatos priežiūros teikimo būdas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas padės stiprinti ambulatorinę pirminę sveikatos priežiūrą, visų pirma remiant naujus ir esamus vietinius pirminės sveikatos priežiūros centrus. Tačiau, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo problemas, bus labai svarbu užtikrinti, kad pacientai būtų nuosekliai nukreipiami sveikatos priežiūros sistemoje, be kita ko, užtikrinant, kad padidėjus pirminės sveikatos priežiūros paslaugų pasiūlai būtų mažiau naudojamasi esamomis ligoninių ar ambulatorinės specializuotos sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

(27)

COVID-19 pandemijos metu sveikatos priežiūros sistema pasirodė esanti atspari. Tačiau prognozuojama, kad iki 2070 m. išlaidos sveikatos priežiūrai padidės 1,2 procentinio punkto BVP. Be to, vis dar nepakankamai naudojamasi prevencinėmis priemonėmis ir pirmine ambulatorine sveikatos priežiūra, o daugelį sveikatos priežiūros paslaugų vis dar teikia ligoninės – tai brangus ir neefektyvus sveikatos priežiūros teikimo būdas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas padės stiprinti ambulatorinę pirminę sveikatos priežiūrą, visų pirma remiant naujus ir esamus vietinius pirminės sveikatos priežiūros centrus. Tačiau, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo problemas, bus labai svarbu užtikrinti, kad pacientai būtų nuosekliai nukreipiami sveikatos priežiūros sistemoje, be kita ko, užtikrinant, kad padidėjus pirminės sveikatos priežiūros paslaugų pasiūlai būtų mažiau naudojamasi esamomis ligoninių ar ambulatorinės specializuotos sveikatos priežiūros paslaugomis;

| (28) | Austrijos fiskalinė sistema šiuo metu grindžiama sudėtinga tarpvyriausybinių pervedimų tarp federalinių ir regioninių valdžios institucijų sistema, kuri ribotai skatina viešąsias lėšas leisti efektyviai. Dėl mokestinės autonomijos stokos išlaidų finansavimas tarp skirtingų federalinių lygmenų yra labai priklausomas nuo šios sistemos. 2022 m. tik 7,2 % visų viešųjų pajamų buvo federalinių žemių nuosavų išteklių pajamos (15). Tuo pačiu metu nuo federalinių žemių ir savivaldybių išlaidų iš dalies priklauso esminės paslaugos, pavyzdžiui, sveikatos priežiūra, vaikų priežiūra ir viešojo transporto investicijos. Demografiniai pokyčiai ir žalioji pertvarka dar labiau didina federalinių žemių ir savivaldybių patiriamą išlaidų spaudimą, o pajamos iš nuosavų išteklių nėra susietos su išlaidų dinamika. Dabartinei fiskalinei sistemai yra būdingas neefektyvumas ir skaidrumo stoka, nes joje nesimato aiškaus ryšio tarp mokesčių naštos ir valdžios sektoriaus išlaidų. Kad bendra viešųjų išlaidų kokybė pagerėtų, labai svarbu labiau suderinti pajamas iš nuosavų išteklių su subcentrinėmis vyriausybės išlaidomis ir didinti skaidrumą bei koordinavimą. Siekiant pagerinti fiskalinį federalizmą ir bendrą mokesčių sistemą, būtų galima reformuojant nekilnojamojo turto mokesčių sistemą sudaryti palankesnes sąlygas regionų savarankiškumui mokesčių srityje. 2022 m. pabaigoje pradėtos derybos vyksta ir suteikia galimybę daryti pažangą; |
| --- | --- |

(28)

Austrijos fiskalinė sistema šiuo metu grindžiama sudėtinga tarpvyriausybinių pervedimų tarp federalinių ir regioninių valdžios institucijų sistema, kuri ribotai skatina viešąsias lėšas leisti efektyviai. Dėl mokestinės autonomijos stokos išlaidų finansavimas tarp skirtingų federalinių lygmenų yra labai priklausomas nuo šios sistemos. 2022 m. tik 7,2 % visų viešųjų pajamų buvo federalinių žemių nuosavų išteklių pajamos (15). Tuo pačiu metu nuo federalinių žemių ir savivaldybių išlaidų iš dalies priklauso esminės paslaugos, pavyzdžiui, sveikatos priežiūra, vaikų priežiūra ir viešojo transporto investicijos. Demografiniai pokyčiai ir žalioji pertvarka dar labiau didina federalinių žemių ir savivaldybių patiriamą išlaidų spaudimą, o pajamos iš nuosavų išteklių nėra susietos su išlaidų dinamika. Dabartinei fiskalinei sistemai yra būdingas neefektyvumas ir skaidrumo stoka, nes joje nesimato aiškaus ryšio tarp mokesčių naštos ir valdžios sektoriaus išlaidų. Kad bendra viešųjų išlaidų kokybė pagerėtų, labai svarbu labiau suderinti pajamas iš nuosavų išteklių su subcentrinėmis vyriausybės išlaidomis ir didinti skaidrumą bei koordinavimą. Siekiant pagerinti fiskalinį federalizmą ir bendrą mokesčių sistemą, būtų galima reformuojant nekilnojamojo turto mokesčių sistemą sudaryti palankesnes sąlygas regionų savarankiškumui mokesčių srityje. 2022 m. pabaigoje pradėtos derybos vyksta ir suteikia galimybę daryti pažangą;

| (29) | vis dar yra galimybių mokesčių naštą perkelti nuo darbo jėgos į ekonomikos augimui palankesnius ir įtraukesnius pajamų šaltinius. Mokesčių sistemai būdinga didelė darbo jėgai tenkanti našta, susijusi su darbo užmokesčio fondo mokesčiais ir socialinio draudimo įmokomis, kurias moka ir darbuotojai, ir darbdaviai. Tai stabdo darbo vietų kūrimą ir dalyvavimą darbo rinkoje, ypač mažą darbo užmokestį gaunantiems ir antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims. Tuo pačiu metu kiti pajamų šaltiniai, kurie mažiau kenkia teisingam ir tvariam augimui, pavyzdžiui, aplinkosaugos ar nekilnojamojo turto mokesčiai, vis dar nepakankamai taikomi, net atsižvelgus į pastarojo meto reformas. Žaliajai pertvarkai trukdo aplinkai kenksmingos subsidijos. Neseniai įvykdyta ekologinių ir socialinių mokesčių reforma suteikia mokesčių lengvatas namų ūkiams ir įmonėms ir sudaro pagrindą išmetamo CO2 kiekio kainodarai už ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS) ribų. Be to, automatinis gyventojų pajamų mokesčio indeksavimas pagal infliaciją yra pažymėtina reforma, kuria smarkiai sumažinamas gyventojų pajamų mokesčio naštos didėjimas, mokesčių mokėtojų patiriamas dėl „mokesčių laiptelio slinkio“. Tačiau vis dar esama struktūrinių problemų ir yra galimybių toliau mažinti darbo jėgai tenkančią naštą, skatinti darbo vietų kūrimą ir darbo jėgos pasiūlą, ypač mažas pajamas gaunantiems asmenims. Geresnis augimui palankesnių mokesčių taikymas taip pat galėtų padėti sukurti būtiną biudžeto erdvę ir padidinti mokesčių sistemos teisingumą; |
| --- | --- |

(29)

vis dar yra galimybių mokesčių naštą perkelti nuo darbo jėgos į ekonomikos augimui palankesnius ir įtraukesnius pajamų šaltinius. Mokesčių sistemai būdinga didelė darbo jėgai tenkanti našta, susijusi su darbo užmokesčio fondo mokesčiais ir socialinio draudimo įmokomis, kurias moka ir darbuotojai, ir darbdaviai. Tai stabdo darbo vietų kūrimą ir dalyvavimą darbo rinkoje, ypač mažą darbo užmokestį gaunantiems ir antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims. Tuo pačiu metu kiti pajamų šaltiniai, kurie mažiau kenkia teisingam ir tvariam augimui, pavyzdžiui, aplinkosaugos ar nekilnojamojo turto mokesčiai, vis dar nepakankamai taikomi, net atsižvelgus į pastarojo meto reformas. Žaliajai pertvarkai trukdo aplinkai kenksmingos subsidijos. Neseniai įvykdyta ekologinių ir socialinių mokesčių reforma suteikia mokesčių lengvatas namų ūkiams ir įmonėms ir sudaro pagrindą išmetamo CO2 kiekio kainodarai už ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS) ribų. Be to, automatinis gyventojų pajamų mokesčio indeksavimas pagal infliaciją yra pažymėtina reforma, kuria smarkiai sumažinamas gyventojų pajamų mokesčio naštos didėjimas, mokesčių mokėtojų patiriamas dėl „mokesčių laiptelio slinkio“. Tačiau vis dar esama struktūrinių problemų ir yra galimybių toliau mažinti darbo jėgai tenkančią naštą, skatinti darbo vietų kūrimą ir darbo jėgos pasiūlą, ypač mažas pajamas gaunantiems asmenims. Geresnis augimui palankesnių mokesčių taikymas taip pat galėtų padėti sukurti būtiną biudžeto erdvę ir padidinti mokesčių sistemos teisingumą;

| (30) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Dėl laikino Priemonės, taikomos iki 2026 m., pobūdžio labai svarbu planą įgyvendinti skubiai. Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Austrija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 44 plano tarpines ir siektinas reikšmes, pagal kurį 2023 m. balandžio 20 d. iš viso buvo išmokėta 700 mln. EUR. Pateikus pirmą prašymą, plano įgyvendinimas vyksta pagal tvarkaraštį. Numatoma, kad Austrija pateiks prašymą pakeisti kelias priemones dėl objektyvių aplinkybių, pavyzdžiui, kainų padidėjimo ir tiekimo grandinės trūkumų. Taip pat rengiamas naujas skyrius „REPowerEU“, ir Austrijos valdžios institucijos glaudžiai bendradarbiauja su Komisijos tarnybomis, kad netrukus jį pateiktų. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Austrijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(30)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Dėl laikino Priemonės, taikomos iki 2026 m., pobūdžio labai svarbu planą įgyvendinti skubiai. Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas. Austrija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 44 plano tarpines ir siektinas reikšmes, pagal kurį 2023 m. balandžio 20 d. iš viso buvo išmokėta 700 mln. EUR. Pateikus pirmą prašymą, plano įgyvendinimas vyksta pagal tvarkaraštį. Numatoma, kad Austrija pateiks prašymą pakeisti kelias priemones dėl objektyvių aplinkybių, pavyzdžiui, kainų padidėjimo ir tiekimo grandinės trūkumų. Taip pat rengiamas naujas skyrius „REPowerEU“, ir Austrijos valdžios institucijos glaudžiai bendradarbiauja su Komisijos tarnybomis, kad netrukus jį pateiktų. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Austrijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (31) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Austrijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Austrijoje būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas, taip pat vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(31)

2022 m. Komisija patvirtino visus Austrijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Austrijoje būtų įgyvendinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas, taip pat vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (32) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Austrijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su darbo rinka. Tvirta Austrijos socialinės apsaugos sistema ir plataus masto politikos priemonės sumažino COVID-19 pandemijos socialinį poveikį. Austrijos rezultatai daugumoje Europos socialinių teisių ramsčio sričių yra geri, tačiau tebėra tam tikrų problemų. Tarp jų, visų pirma, nepakankamai išnaudojamas moterų, žemos kvalifikacijos darbuotojų, vyresnio amžiaus darbuotojų ir migrantų kilmės asmenų darbo rinkos potencialas. Tai itin problematiška atsižvelgiant į kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą. Pasitelkiant neišnaudojamą šių grupių potencialą būtų galima sumažinti spaudimą Austrijos darbo rinkai; |
| --- | --- |

(32)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Austrijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su darbo rinka. Tvirta Austrijos socialinės apsaugos sistema ir plataus masto politikos priemonės sumažino COVID-19 pandemijos socialinį poveikį. Austrijos rezultatai daugumoje Europos socialinių teisių ramsčio sričių yra geri, tačiau tebėra tam tikrų problemų. Tarp jų, visų pirma, nepakankamai išnaudojamas moterų, žemos kvalifikacijos darbuotojų, vyresnio amžiaus darbuotojų ir migrantų kilmės asmenų darbo rinkos potencialas. Tai itin problematiška atsižvelgiant į kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą. Pasitelkiant neišnaudojamą šių grupių potencialą būtų galima sumažinti spaudimą Austrijos darbo rinkai;

| (33) | nors moterų užimtumo lygis Austrijoje viršija Sąjungos vidurkį, šalis užima antrą vietą pagal ne visą darbo dieną dirbančių moterų dalį. 2022 m. daugiau kaip pusė Austrijos moterų dirbo ne visą darbo dieną, ir neproporcingai daug moterų yra menkai apmokamuose sektoriuose. Tai rodo dideles galimybes padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje visą darbo dieną. Tačiau motinoms sudėtinga aktyviau dalyvauti darbo rinkoje dėl ribotos įperkamų ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų pasiūlos, ypač kaimo vietovėse. Austrijoje oficialių vaikams iki trejų metų skirtų priežiūros paslaugų rodiklis yra vienas mažiausių Sąjungoje: oficialios vaikų priežiūros paslaugos teikiamos tik 28 % vaikų iki trejų metų amžiaus. Siekiant spręsti šiuos klausimus, labai svarbu didinti kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų pasiūlą gerinant kokybės standartus, didinant prieinamumą, ir skatinti darbą visą darbo laiką, pavyzdžiui, per mokesčių paskatas. Jei daugiau moterų dirbtų visą darbo dieną, tai, be kita ko, galėtų padėti panaikinti nuolat didelį Austrijos vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, taip pat didelį vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir kartu spręsti darbo jėgos trūkumo problemą; |
| --- | --- |

(33)

nors moterų užimtumo lygis Austrijoje viršija Sąjungos vidurkį, šalis užima antrą vietą pagal ne visą darbo dieną dirbančių moterų dalį. 2022 m. daugiau kaip pusė Austrijos moterų dirbo ne visą darbo dieną, ir neproporcingai daug moterų yra menkai apmokamuose sektoriuose. Tai rodo dideles galimybes padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje visą darbo dieną. Tačiau motinoms sudėtinga aktyviau dalyvauti darbo rinkoje dėl ribotos įperkamų ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų pasiūlos, ypač kaimo vietovėse. Austrijoje oficialių vaikams iki trejų metų skirtų priežiūros paslaugų rodiklis yra vienas mažiausių Sąjungoje: oficialios vaikų priežiūros paslaugos teikiamos tik 28 % vaikų iki trejų metų amžiaus. Siekiant spręsti šiuos klausimus, labai svarbu didinti kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų pasiūlą gerinant kokybės standartus, didinant prieinamumą, ir skatinti darbą visą darbo laiką, pavyzdžiui, per mokesčių paskatas. Jei daugiau moterų dirbtų visą darbo dieną, tai, be kita ko, galėtų padėti panaikinti nuolat didelį Austrijos vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, taip pat didelį vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir kartu spręsti darbo jėgos trūkumo problemą;

| (34) | vis dar yra galimybių į darbo rinką geriau integruoti kelias nepalankioje padėtyje esančias grupes, visų pirma žemos kvalifikacijos ir migrantų kilmės asmenis. Apie 45 % ilgalaikių bedarbių Austrijoje yra geriausiu atveju baigę pagrindinę mokyklą. Migrantų kilmės asmenų dalyvavimas darbo rinkoje apskritai yra gerokai mažesnis nei šalyje gimusių gyventojų, o būsimas vaikų pajamas Austrijoje dažnai lemia jų tėvų pajamos. Nors į Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos žemos kvalifikacijos darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo skatinimo priemonės, šiomis priemonėmis nėra visapusiškai sprendžiama pamatinė migrantų kilmės asmenų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimo problema. Siekiant nutraukti Austrijoje vis išliekantį atskiras kartas siejantį ryšį tarp tėvų ir jų vaikų mokymosi rezultatų (16), itin svarbu didinti kokybiško ikimokyklinio ugdymo, visos dienos ugdymo ir geresnės skaitmeninės infrastruktūros prieinamumą. Kad būtų integruojami neseniai atvykę migrantai ir kitos nepalankioje padėtyje esančios grupės, mokyklose galėtų būti užtikrinta geresnė individuali mentorystė, kalbos kursai galėtų būti prieinamesni ir veiksmingiau naudojamasi Austrijos pameistrystės sistema. Be to, labai svarbu suteikti pakankamai galimybių mokytis visą gyvenimą, kad būtų galima skirti dėmesio visų amžių nepalankioje padėtyje esančioms grupėms; |
| --- | --- |

(34)

vis dar yra galimybių į darbo rinką geriau integruoti kelias nepalankioje padėtyje esančias grupes, visų pirma žemos kvalifikacijos ir migrantų kilmės asmenis. Apie 45 % ilgalaikių bedarbių Austrijoje yra geriausiu atveju baigę pagrindinę mokyklą. Migrantų kilmės asmenų dalyvavimas darbo rinkoje apskritai yra gerokai mažesnis nei šalyje gimusių gyventojų, o būsimas vaikų pajamas Austrijoje dažnai lemia jų tėvų pajamos. Nors į Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos žemos kvalifikacijos darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo skatinimo priemonės, šiomis priemonėmis nėra visapusiškai sprendžiama pamatinė migrantų kilmės asmenų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimo problema. Siekiant nutraukti Austrijoje vis išliekantį atskiras kartas siejantį ryšį tarp tėvų ir jų vaikų mokymosi rezultatų (16), itin svarbu didinti kokybiško ikimokyklinio ugdymo, visos dienos ugdymo ir geresnės skaitmeninės infrastruktūros prieinamumą. Kad būtų integruojami neseniai atvykę migrantai ir kitos nepalankioje padėtyje esančios grupės, mokyklose galėtų būti užtikrinta geresnė individuali mentorystė, kalbos kursai galėtų būti prieinamesni ir veiksmingiau naudojamasi Austrijos pameistrystės sistema. Be to, labai svarbu suteikti pakankamai galimybių mokytis visą gyvenimą, kad būtų galima skirti dėmesio visų amžių nepalankioje padėtyje esančioms grupėms;

| (35) | yra galimybių gerinti vyresnio amžiaus darbuotojų, t. y. 55–64 m. asmenų, dalyvavimą darbo rinkoje. Pastaruoju metu ilgalaikė vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimo darbo rinkoje didėjimo tendencija gerokai sulėtėjo, o bendras vyresnio amžiaus darbuotojų aktyvumo lygis yra mažesnis už Sąjungos vidurkį. Darbuotojų užduočių pritaikymas prie jų profesinio ir asmeninio gyvenimo ciklo ir atsižvelgimas į senėjančių asmenų poreikius taps vis svarbesni siekiant ilgiau išlaikyti senėjančią visuomenę darbo rinkoje. Geresnės paskatos didinti faktinį pensinį amžių, pavyzdžiui, mažesnis darbo jėgos apmokestinimas arba į darbo užmokestį nepatenkančios darbo sąnaudos ilgiau dirbantiems asmenims, padėtų sumažinti Austrijos darbo rinkos trūkumus; |
| --- | --- |

(35)

yra galimybių gerinti vyresnio amžiaus darbuotojų, t. y. 55–64 m. asmenų, dalyvavimą darbo rinkoje. Pastaruoju metu ilgalaikė vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimo darbo rinkoje didėjimo tendencija gerokai sulėtėjo, o bendras vyresnio amžiaus darbuotojų aktyvumo lygis yra mažesnis už Sąjungos vidurkį. Darbuotojų užduočių pritaikymas prie jų profesinio ir asmeninio gyvenimo ciklo ir atsižvelgimas į senėjančių asmenų poreikius taps vis svarbesni siekiant ilgiau išlaikyti senėjančią visuomenę darbo rinkoje. Geresnės paskatos didinti faktinį pensinį amžių, pavyzdžiui, mažesnis darbo jėgos apmokestinimas arba į darbo užmokestį nepatenkančios darbo sąnaudos ilgiau dirbantiems asmenims, padėtų sumažinti Austrijos darbo rinkos trūkumus;

| (36) | Rusijos invazija į Ukrainą atskleidė Austrijos energijos tiekimo saugumo pažeidžiamumą. Nors Austrijai pavyko sumažinti priklausomybę nuo dujų importo iš Rusijos (2022 m. jis sumažėjo iki 57 % viso dujų importo, palyginti su 80 % 2021 m.), šis importas tebėra gerokai didesnis už Sąjungos vidurkį. Siekdama įvairinti energijos šaltinius, vyriausybė nustatė finansines paskatas įmonėms importuoti dujas iš kitų nei Rusija šaltinių ir 2022 m. sukūrė strateginį dujų rezervą. Vis dėlto Austrija vis dar susiduria su dideliais energetinio saugumo užtikrinimo iššūkiais. Šalyje vis dar trūksta aiškiai apibrėžto plano, kaip artimiausiu metu nutraukti priklausomybę nuo Rusijos dujų importo. Be to, vis dar nepakankamai išnaudojamas atsinaujinančiųjų išteklių dujų, pvz., vandenilio, gamybos ir perdavimo potencialas, ypač sektoriuose ir regionuose, kurie yra pažeidžiami dėl tiekimo sutrikimų; |
| --- | --- |

(36)

Rusijos invazija į Ukrainą atskleidė Austrijos energijos tiekimo saugumo pažeidžiamumą. Nors Austrijai pavyko sumažinti priklausomybę nuo dujų importo iš Rusijos (2022 m. jis sumažėjo iki 57 % viso dujų importo, palyginti su 80 % 2021 m.), šis importas tebėra gerokai didesnis už Sąjungos vidurkį. Siekdama įvairinti energijos šaltinius, vyriausybė nustatė finansines paskatas įmonėms importuoti dujas iš kitų nei Rusija šaltinių ir 2022 m. sukūrė strateginį dujų rezervą. Vis dėlto Austrija vis dar susiduria su dideliais energetinio saugumo užtikrinimo iššūkiais. Šalyje vis dar trūksta aiškiai apibrėžto plano, kaip artimiausiu metu nutraukti priklausomybę nuo Rusijos dujų importo. Be to, vis dar nepakankamai išnaudojamas atsinaujinančiųjų išteklių dujų, pvz., vandenilio, gamybos ir perdavimo potencialas, ypač sektoriuose ir regionuose, kurie yra pažeidžiami dėl tiekimo sutrikimų;

| (37) | 2021 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis Austrijoje buvo 36 % galutinio energijos suvartojimo, t. y. gerokai didesnė už Sąjungos vidurkį. Kad Austrija pasiektų klimato tikslus, be kita ko, iki 2040 m. neutralizuotų poveikį klimatui, šalis turi dar labiau padidinti šią dalį. 2021 m. į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta reforma – atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros įstatymu sukurta sistema, kuri padės didinti atsinaujinantiesiems energijos ištekliams tenkančią suvartojamos elektros energijos dalį. Reforma siekiama iki 2030 m. sukurti 27 TWh per metus elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumą – tai padės iki tų metų pasiekti šalies tikslą vartoti 100 % elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių, palyginti su dabartine 81 % verte 2020 m. Tačiau tolesnei atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrai vis dar trukdo, pvz., ilga teritorijų planavimo ir leidimų išdavimo procedūrų trukmė, sudėtingas įgaliojimų pasiskirstymas tarp federalinės ir regioninės valdžios lygmenų ir administracijos apsirūpinimo personalu problemos. Austrija žengė pirmąjį žingsnį nustatydama paprastesnį atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektų poveikio aplinkai vertinimą. Be to, Austrija galėtų geriau suderinti teritorijų skirstymą į zonas su savo žaliosios pertvarkos tikslais, spręsti su aprūpinimu darbuotojais susijusius klausimus ir padidinti investicijas į tinklo infrastruktūrą, pavyzdžiui, saugyklas, skirstymą ir perdavimą. Atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrai taip pat padėtų, jei būtų sukurtos specialios atsinaujinančiųjų energijos išteklių (visų pirma vėjo) spartinimo teritorijos, kuriose būtų nustatytos trumpos ir paprastos leidimų išdavimo procedūros, ir jei atsinaujinantieji energijos ištekliai būtų pripažinti viršesniu viešuoju interesu, atsižvelgiant į platesnio užmojo atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslus, nustatytus 55 % tikslo priemonių rinkinyje ir plane „REPowerEU“. Be to, galėtų būti toliau nagrinėjami papildomi atsinaujinantieji energijos ištekliai, pavyzdžiui, geoterminė energija; |
| --- | --- |

(37)

2021 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis Austrijoje buvo 36 % galutinio energijos suvartojimo, t. y. gerokai didesnė už Sąjungos vidurkį. Kad Austrija pasiektų klimato tikslus, be kita ko, iki 2040 m. neutralizuotų poveikį klimatui, šalis turi dar labiau padidinti šią dalį. 2021 m. į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta reforma – atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros įstatymu sukurta sistema, kuri padės didinti atsinaujinantiesiems energijos ištekliams tenkančią suvartojamos elektros energijos dalį. Reforma siekiama iki 2030 m. sukurti 27 TWh per metus elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumą – tai padės iki tų metų pasiekti šalies tikslą vartoti 100 % elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių, palyginti su dabartine 81 % verte 2020 m. Tačiau tolesnei atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrai vis dar trukdo, pvz., ilga teritorijų planavimo ir leidimų išdavimo procedūrų trukmė, sudėtingas įgaliojimų pasiskirstymas tarp federalinės ir regioninės valdžios lygmenų ir administracijos apsirūpinimo personalu problemos. Austrija žengė pirmąjį žingsnį nustatydama paprastesnį atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektų poveikio aplinkai vertinimą. Be to, Austrija galėtų geriau suderinti teritorijų skirstymą į zonas su savo žaliosios pertvarkos tikslais, spręsti su aprūpinimu darbuotojais susijusius klausimus ir padidinti investicijas į tinklo infrastruktūrą, pavyzdžiui, saugyklas, skirstymą ir perdavimą. Atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrai taip pat padėtų, jei būtų sukurtos specialios atsinaujinančiųjų energijos išteklių (visų pirma vėjo) spartinimo teritorijos, kuriose būtų nustatytos trumpos ir paprastos leidimų išdavimo procedūros, ir jei atsinaujinantieji energijos ištekliai būtų pripažinti viršesniu viešuoju interesu, atsižvelgiant į platesnio užmojo atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslus, nustatytus 55 % tikslo priemonių rinkinyje ir plane „REPowerEU“. Be to, galėtų būti toliau nagrinėjami papildomi atsinaujinantieji energijos ištekliai, pavyzdžiui, geoterminė energija;

| (38) | Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Austrijoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus vidurkiu, sumažėjo 19 % – taigi, buvo viršyta siektina sumažinimo reikšmė (15 %). Austrija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (17). Be to, priklausomybė nuo iškastinio kuro sumažėtų padidinus energijos vartojimo efektyvumo užmojus statybos ir pramonės sektoriuose. Austrijos ilgalaikėje renovacijos strategijoje nustatyti aiškūs orientyrai iki 2050 m. ir siekiama 80 % sumažinti jos pastatų ūkio priklausomybę nuo iškastinio kuro. Pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą taip pat siekiama laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro katilų pastatų sektoriuje ir juos keisti šildymo iš atsinaujinančiųjų išteklių technologija arba centralizuotu šildymu. Tačiau Austrijos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslai nėra pakankamai plataus užmojo, kad būtų pasiekti 55 % tikslo priemonių rinkinio ir plano „REPowerEU“ tikslai. Šis klausimas turėtų būti sprendžiamas nauju energijos vartojimo efektyvumo įstatymu, kurį tikimasi priimti 2023 m. ir kuriuo siekiama iki 2030 m. 18 % sumažinti galutinės energijos suvartojimą. Apskritai, Austrijai būtinai reikės paspartinti investicijas į esminę pastatų renovaciją, šildymo sektoriuje iškastinį kurą pakeisti atsinaujinančiais ištekliais ir geriau valdyti energijos vartojimą vykdant komunalinių paslaugų skaitmenizaciją (pvz., diegiant išmaniuosius skaitiklius ir termostatus). Be to, bus itin svarbu pagreitinti pastatų šiluminės renovacijos tempą, kuris šiuo metu yra lėtas. Sprendžiant šį klausimą bus itin svarbu laiku įgyvendinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo šildymui įstatymą – pavyzdinę Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano reformą; |
| --- | --- |

(38)

Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Austrijoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus vidurkiu, sumažėjo 19 % – taigi, buvo viršyta siektina sumažinimo reikšmė (15 %). Austrija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (17). Be to, priklausomybė nuo iškastinio kuro sumažėtų padidinus energijos vartojimo efektyvumo užmojus statybos ir pramonės sektoriuose. Austrijos ilgalaikėje renovacijos strategijoje nustatyti aiškūs orientyrai iki 2050 m. ir siekiama 80 % sumažinti jos pastatų ūkio priklausomybę nuo iškastinio kuro. Pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą taip pat siekiama laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro katilų pastatų sektoriuje ir juos keisti šildymo iš atsinaujinančiųjų išteklių technologija arba centralizuotu šildymu. Tačiau Austrijos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslai nėra pakankamai plataus užmojo, kad būtų pasiekti 55 % tikslo priemonių rinkinio ir plano „REPowerEU“ tikslai. Šis klausimas turėtų būti sprendžiamas nauju energijos vartojimo efektyvumo įstatymu, kurį tikimasi priimti 2023 m. ir kuriuo siekiama iki 2030 m. 18 % sumažinti galutinės energijos suvartojimą. Apskritai, Austrijai būtinai reikės paspartinti investicijas į esminę pastatų renovaciją, šildymo sektoriuje iškastinį kurą pakeisti atsinaujinančiais ištekliais ir geriau valdyti energijos vartojimą vykdant komunalinių paslaugų skaitmenizaciją (pvz., diegiant išmaniuosius skaitiklius ir termostatus). Be to, bus itin svarbu pagreitinti pastatų šiluminės renovacijos tempą, kuris šiuo metu yra lėtas. Sprendžiant šį klausimą bus itin svarbu laiku įgyvendinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo šildymui įstatymą – pavyzdinę Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano reformą;

| (39) | perėjimas prie žaliosios ekonomikos taip pat apims išmetamųjų teršalų (ypač tų, kurie išmetami transporto) kiekio mažinimą keliuose sektoriuose, nes šie sektoriai turi didelį išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialą. Šiuo metu Austrija yra svarbi krovinių vežimo keliais per Alpes tranzito šalis. Nepaisant kai kurių investicijų į tvarų transportą pagal Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, siekiant poveikio klimatui neutralumo bus itin svarbu toliau mažinti su transportu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį ir kartu spręsti transporto galimybių nepritekliaus problemą. Be to, bus labai svarbu rasti papildomų transporto sprendimų, pavyzdžiui, sujungti paskutinę atkarpą, ir alternatyvų automobilių naudojimui, ypač kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

(39)

perėjimas prie žaliosios ekonomikos taip pat apims išmetamųjų teršalų (ypač tų, kurie išmetami transporto) kiekio mažinimą keliuose sektoriuose, nes šie sektoriai turi didelį išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialą. Šiuo metu Austrija yra svarbi krovinių vežimo keliais per Alpes tranzito šalis. Nepaisant kai kurių investicijų į tvarų transportą pagal Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, siekiant poveikio klimatui neutralumo bus itin svarbu toliau mažinti su transportu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį ir kartu spręsti transporto galimybių nepritekliaus problemą. Be to, bus labai svarbu rasti papildomų transporto sprendimų, pavyzdžiui, sujungti paskutinę atkarpą, ir alternatyvų automobilių naudojimui, ypač kaimo vietovėse.

| (40) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Austrijoje trūko 17 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, civilinės inžinerijos technikų, stogdengių ir mechanikos inžinierių. Pagal savo bendrąjį žaliųjų darbo vietų planą Austrija sukūrė žaliųjų darbo vietų platformą, kad padėtų derinti darbo jėgos paklausą ir pasiūlą. Šio bendrojo plano įgyvendinimas bus labai svarbus siekiant užtikrinti, kad būtų laiku pereita prie žaliosios ekonomikos Austrija savo Teisingos pertvarkos veiksmų plane dėl mokymo ir perkvalifikavimo nustatė priemones, kurių paskirtis – didinti kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektoriuje, suteikti paskatų kelti darbo jėgos kvalifikaciją ir gerinti švietimo standartus; |
| --- | --- |

(40)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Austrijoje trūko 17 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, civilinės inžinerijos technikų, stogdengių ir mechanikos inžinierių. Pagal savo bendrąjį žaliųjų darbo vietų planą Austrija sukūrė žaliųjų darbo vietų platformą, kad padėtų derinti darbo jėgos paklausą ir pasiūlą. Šio bendrojo plano įgyvendinimas bus labai svarbus siekiant užtikrinti, kad būtų laiku pereita prie žaliosios ekonomikos Austrija savo Teisingos pertvarkos veiksmų plane dėl mokymo ir perkvalifikavimo nustatė priemones, kurių paskirtis – didinti kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektoriuje, suteikti paskatų kelti darbo jėgos kvalifikaciją ir gerinti švietimo standartus;

| (41) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(41)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (42) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Austrijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(42)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Austrijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

REKOMENDUOJA Austrijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 4,6 % (19).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinė būklė.

Užtikrinti ilgalaikės priežiūros sistemos adekvatumą ir fiskalinį tvarumą, taip pat sveikatos priežiūros sistemos fiskalinį tvarumą. Supaprastinti ir racionalizuoti fiskalinius santykius ir atsakomybę tarp įvairių valdžios lygmenų, taip pat suderinti atsakomybę finansavimo ir išlaidų srityse. Gerinti mokesčių derinį siekiant remti integracinį ir tvarų augimą.

2.

Toliau tolygiai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir sparčiai užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Skatinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje (be kita ko, gerinant vaikų priežiūros paslaugų kokybę) ir vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimą darbo rinkoje. Gerinti nepalankioje padėtyje esančių grupių, pavyzdžiui, žemos kvalifikacijos darbo ieškančių asmenų ir migrantų kilmės asmenų, rezultatus darbo rinkoje, be kita ko, gerinant jų pagrindinių įgūdžių lygį.

4.

Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įvairinti dujų tiekimo šaltinius, kad būtų gerokai sumažinta priklausomybė nuo Rusijos. Spartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir būtinos infrastruktūros diegimą, visų pirma supaprastinant leidimų išdavimo procedūras ir nustatant naudojimo spartinimo teritorijas. Didinti energijos vartojimo efektyvumą. Mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, visų pirma transporto sektoriuje. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

2

(3)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

3

(4)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

4

(5)  Dok. ST 10159/2021 INIT; ST 10159/2021 COR 1; ST 10159/2021 ADD 1.

5

(6)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Austrijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 93).

6

(7)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

7

(8)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,9 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį. Šį skatinamąjį poveikį daugiausia lemia apie 0,8 % BVP vertės strateginio dujų rezervo įsigijimas.

8

(9)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

9

(10)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Austrijos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 162).

10

(11)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Austrijos potencialios gamybos apimties augimas, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, vidutinės trukmės laikotarpiu (10 metų vidurkis) nominaliąja verte bus 8,6 %.

11

(12)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,9 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį. Šį stabdomąjį poveikį lemia strateginio dujų rezervo įsigijimas 2022 m.;

12

(13)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnyje taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

13

(14)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

14

(15)  Šis skaičius atitinka 2010 m. Europos sąskaitų sistemos 1312 subsektorių.

15

(16)  2022 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis. Šalies ataskaita: Austrija.

16

(17)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

17

(18)  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

18

(19)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,3 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 23 konstatuojamojoje dalyje.

19

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/197 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/197

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Lenkijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Lenkijos konvergencijos programos

(2023/C 312/21)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Lenkija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Lenkija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Jame priminta, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Komisija paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Jame priminta, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Komisija paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. gegužės 3 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Lenkija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2022 m. birželio 17 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Lenkija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. gegužės 3 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Lenkija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2022 m. birželio 17 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Lenkija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 27 d. Lenkija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnio 1 dalį – 2023 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Lenkijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 27 d. Lenkija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnio 1 dalį – 2023 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Lenkijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Lenkijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Lenkijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Lenkijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Lenkijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Lenkijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Lenkijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Lenkijos valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 1,8 % BVP 2021 m. iki 3,7 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 53,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 49,1 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Lenkijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi savo 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Komisija vėliau nurodė, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Lenkija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama savo 2024 m. biudžetą; |
| --- | --- |

(12)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Lenkijos valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 1,8 % BVP 2021 m. iki 3,7 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 53,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 49,1 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Lenkijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi savo 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Komisija vėliau nurodė, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Lenkija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama savo 2024 m. biudžetą;

| (13) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė sumažintus pridėtinės vertės mokesčio tarifus ir akcizus energijai ir kurui, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė pinigines subsidijas ir viršutinę elektros energijos kainų ribą namų ūkiams ir dujų sąnaudų subsidijas įmonėms. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,9 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,5 % BVP. Kartu, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,7 % BVP, palyginti su 2,4 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(13)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė sumažintus pridėtinės vertės mokesčio tarifus ir akcizus energijai ir kurui, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė pinigines subsidijas ir viršutinę elektros energijos kainų ribą namų ūkiams ir dujų sąnaudų subsidijas įmonėms. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,9 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,5 % BVP. Kartu, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,7 % BVP, palyginti su 2,4 % 2021 m.;

| (14) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Lenkijai 2022 m. (7) laikytis remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(14)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Lenkijai 2022 m. (7) laikytis remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (15) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio (– 3,0 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Lenkija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,0 % BVP (2021 m. – 1,3 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,2 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Lenkija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 2,3 procentinio punkto. Šis reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (1,9 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,5 % BVP). Todėl Lenkija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio (– 3,0 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Lenkija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,0 % BVP (2021 m. – 1,3 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,2 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Lenkija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 2,3 procentinio punkto. Šis reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (1,9 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,5 % BVP). Todėl Lenkija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 0,9 %, o 2024 m. – 2,8 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus šiek tiek mažesnis – 0,7 %, o 2024 m. – 2,7 %, daugiausia dėl mažesnio prognozuojamo vidaus paklausos poveikio; |
| --- | --- |

(16)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 0,9 %, o 2024 m. – 2,8 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus šiek tiek mažesnis – 0,7 %, o 2024 m. – 2,7 %, daugiausia dėl mažesnio prognozuojamo vidaus paklausos poveikio;

| (17) | 2023 m. konvergencijos programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 4,7 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia susijęs su padidėjusiomis išlaidomis gynybai, sveikatos priežiūrai, viešojo sektoriaus darbo užmokesčiui ir pensijų indeksavimui, o priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, išlaidos turėtų išlikti didelės. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 49,1 % 2022 m. pabaigoje iki 50,5 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 5,0 % BVP. Tai yra daugiau nei 2023 m. konvergencijos programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl 2023 m. konvergencijos programoje dar nenurodytų deficito mažinimo priemonių, kuriomis teikiama nepaprastoji pagalba ūkininkams. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 50,5 % 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(17)

2023 m. konvergencijos programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 4,7 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia susijęs su padidėjusiomis išlaidomis gynybai, sveikatos priežiūrai, viešojo sektoriaus darbo užmokesčiui ir pensijų indeksavimui, o priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, išlaidos turėtų išlikti didelės. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 49,1 % 2022 m. pabaigoje iki 50,5 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 5,0 % BVP. Tai yra daugiau nei 2023 m. konvergencijos programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl 2023 m. konvergencijos programoje dar nenurodytų deficito mažinimo priemonių, kuriomis teikiama nepaprastoji pagalba ūkininkams. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 50,5 % 2023 m. pabaigoje;

| (18) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas daugiausia sudaro naujos priemonės, pavyzdžiui, elektros energijos ir dujų kainų įšaldymo schemos ir paramos priemonės, skirtos energijai imliai pramonei. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi už dujų ir elektros energijos gamintojų nenumatytą pelną. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,7 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,2 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., sumažės 0,2 procentinio punkto BVP. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,7 % BVP) panaikinimas. |
| --- | --- |

(18)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas daugiausia sudaro naujos priemonės, pavyzdžiui, elektros energijos ir dujų kainų įšaldymo schemos ir paramos priemonės, skirtos energijai imliai pramonei. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi už dujų ir elektros energijos gamintojų nenumatytą pelną. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,7 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,2 % BVP (palyginti su 0,1 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., sumažės 0,2 procentinio punkto BVP. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,7 % BVP) panaikinimas.

| (19) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Lenkijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tuo pačiu Lenkija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Lenkijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(19)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Lenkijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tuo pačiu Lenkija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Lenkijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (20) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 0,8 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (‒ 3,0 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,8 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos (0,2 % BVP) mažesnės išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą skatina netikslinės energetikos priemonės, didesnės išlaidos gynybai ir sveikatos priežiūrai, taip pat nuolatinis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir socialinių išmokų didinimas. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,8 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,2 procentinio punkto (13). Todėl Lenkija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, ji neišlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir į energetinį saugumą, tokiose srityse kaip pastatų energijos vartojimo efektyvumas, sausumos ir jūros vėjo energija, energijos kaupimas, tinklų modernizavimas, vandenilio gamyba ir tvarus judumas – šios investicijos finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 0,8 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (‒ 3,0 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,8 % BVP. Tai apima 0,1 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos (0,2 % BVP) mažesnės išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą skatina netikslinės energetikos priemonės, didesnės išlaidos gynybai ir sveikatos priežiūrai, taip pat nuolatinis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir socialinių išmokų didinimas. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 1,8 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,2 procentinio punkto (13). Todėl Lenkija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, ji neišlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir į energetinį saugumą, tokiose srityse kaip pastatų energijos vartojimo efektyvumas, sausumos ir jūros vėjo energija, energijos kaupimas, tinklų modernizavimas, vandenilio gamyba ir tvarus judumas – šios investicijos finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,4 % BVP. Sumažėjimas 2024 m. iš esmės atspindi su energijos krize susijusios paramos priemonių panaikinimą. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 52,4 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 3,7 % BVP. Tai yra didesnis nei 2023 m. konvergencijos programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl programoje dar nenurodytų priemonių. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 53,0 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(21)

2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 3,4 % BVP. Sumažėjimas 2024 m. iš esmės atspindi su energijos krize susijusios paramos priemonių panaikinimą. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 52,4 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 3,7 % BVP. Tai yra didesnis nei 2023 m. konvergencijos programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl programoje dar nenurodytų priemonių. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 53,0 % 2024 m. pabaigoje;

| (22) | 2023 m. konvergencijos programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarys 0,3 % BVP. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti. Atrodo, kad dauguma energijos paramos priemonių, kurias planuojama toliau taikyti 2024 m., nėra orientuotos į pažeidžiamus namų ūkius ir jomis nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. konvergencijos programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarys 0,3 % BVP. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti. Atrodo, kad dauguma energijos paramos priemonių, kurias planuojama toliau taikyti 2024 m., nėra orientuotos į pažeidžiamus namų ūkius ir jomis nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą;

| (23) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga struktūrinį balansą pagerinti bent 0,5 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (15) 2024 m. neturėtų viršyti 7,8 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,7 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimas. Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(23)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga struktūrinį balansą pagerinti bent 0,5 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (15) 2024 m. neturėtų viršyti 7,8 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,7 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimas. Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą;

| (24) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 5,6 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra šiek tiek mažesnis nei lėšos, sutaupytos visiškai laipsniškai panaikinus energijos paramos priemones, nes kai kurias energijos paramos priemones numatoma toliau taikyti ir 2024 m.; |
| --- | --- |

(24)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 5,6 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra šiek tiek mažesnis nei lėšos, sutaupytos visiškai laipsniškai panaikinus energijos paramos priemones, nes kai kurias energijos paramos priemones numatoma toliau taikyti ir 2024 m.;

| (25) | remiantis 2023 m. konvergencijos programa, valstybės investicijos turėtų išlikti stabilios – 4,2 % BVP 2024 m., t. y. panašaus lygio kaip ir 2023 m. 2023 m. konvergencijos programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tarp jų – fiskalinės sistemos reformos, kurios taip pat įtrauktos į gaivinimo ir atsparumo planą; |
| --- | --- |

(25)

remiantis 2023 m. konvergencijos programa, valstybės investicijos turėtų išlikti stabilios – 4,2 % BVP 2024 m., t. y. panašaus lygio kaip ir 2023 m. 2023 m. konvergencijos programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tarp jų – fiskalinės sistemos reformos, kurios taip pat įtrauktos į gaivinimo ir atsparumo planą;

| (26) | 2023 m. konvergencijos programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,9 % BVP 2025 m. ir 2026 m. išliks tokio pat lygio. Todėl planuojama, kad 2025 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 52,4 % 2024 m. pabaigoje iki 55,4 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(26)

2023 m. konvergencijos programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,9 % BVP 2025 m. ir 2026 m. išliks tokio pat lygio. Todėl planuojama, kad 2025 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 52,4 % 2024 m. pabaigoje iki 55,4 % iki 2026 m. pabaigos;

| (27) | tebėra daug galimybių didinti viešųjų išlaidų socialinėms išmokoms veiksmingumą. Socialinės išmokos didele dalimi vis dar nėra tikslingos ir nėra grindžiamos namų ūkio materialine padėtimi. Tikslingesnis išmokų paskirstymas padėtų efektyviau naudoti viešuosius išteklius siekiant kovoti su skurdu ir remti tuos, kuriems pagalbos reikia labiausiai; |
| --- | --- |

(27)

tebėra daug galimybių didinti viešųjų išlaidų socialinėms išmokoms veiksmingumą. Socialinės išmokos didele dalimi vis dar nėra tikslingos ir nėra grindžiamos namų ūkio materialine padėtimi. Tikslingesnis išmokų paskirstymas padėtų efektyviau naudoti viešuosius išteklius siekiant kovoti su skurdu ir remti tuos, kuriems pagalbos reikia labiausiai;

| (28) | sparčiai senėjanti visuomenė kelia sunkumų Lenkijos pensijų sistemai. Dabartinėje pensijų sistemoje daroma prielaida, kad pensinis amžius nedidėja, net jei vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė ir metai, praleisti išėjus į pensiją, toliau ilgėja. Dabartinė nustatyto dydžio įmokų pensijų sistema užtikrina sistemos finansinę pusiausvyrą, tačiau dėl to ateityje labai sumažėtų pensijų išmokos, palyginti su galutiniu darbo užmokesčiu. Tai reikštų, kad didelei daliai pensininkų grėstų skurdas. Komisijos analizė rodo, kad vien tam, kad išlaikytų artimą dabartiniam išmokų lygį, Lenkija iki 2070 m. turėtų išleisti papildomus 6,7 % savo BVP. Dėl neseniai įvykusių bendrosios pensijų sistemos pokyčių ir brangiai kainuojančių specialių pensijų sistemų pensijų išmokos dabartiniams pensininkams tapo dosnesnės. Dėl to sumažėjo paskatos dirbti ilgiau nei palyginti mažas pensinis amžius (60 metų moterims ir 65 m. vyrams) ir padidėjo su visuomenės senėjimu susijęs išlaidų spaudimas; |
| --- | --- |

(28)

sparčiai senėjanti visuomenė kelia sunkumų Lenkijos pensijų sistemai. Dabartinėje pensijų sistemoje daroma prielaida, kad pensinis amžius nedidėja, net jei vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė ir metai, praleisti išėjus į pensiją, toliau ilgėja. Dabartinė nustatyto dydžio įmokų pensijų sistema užtikrina sistemos finansinę pusiausvyrą, tačiau dėl to ateityje labai sumažėtų pensijų išmokos, palyginti su galutiniu darbo užmokesčiu. Tai reikštų, kad didelei daliai pensininkų grėstų skurdas. Komisijos analizė rodo, kad vien tam, kad išlaikytų artimą dabartiniam išmokų lygį, Lenkija iki 2070 m. turėtų išleisti papildomus 6,7 % savo BVP. Dėl neseniai įvykusių bendrosios pensijų sistemos pokyčių ir brangiai kainuojančių specialių pensijų sistemų pensijų išmokos dabartiniams pensininkams tapo dosnesnės. Dėl to sumažėjo paskatos dirbti ilgiau nei palyginti mažas pensinis amžius (60 metų moterims ir 65 m. vyrams) ir padidėjo su visuomenės senėjimu susijęs išlaidų spaudimas;

| (29) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Dėl to, kad Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas buvo priimtas vėlai – 2022 m. birželio mėn., jį įgyvendinti buvo gerokai vėluojama. Teismų nepriklausomumo ir nešališkumo stiprinimas ir teisėjų, kuriems poveikį daro Aukščiausiojo Teismo Drausmės bylų kolegijos sprendimai drausminėse bylose ir teisėjų imuniteto bylose, padėties ištaisymas yra išankstinė sąlyga, kad Komisija galėtų šaliai išmokėti bet kokias išmokas ir užtikrinti Sąjungos finansinių interesų apsaugą – taip būtų sudarytos sąlygos greitai ir nuosekliai įgyvendinti planą. Lenkija pradėjo įgyvendinti pagrindines gaivinimo ir atsparumo plano priemones, įskaitant reformas fiskalinės sistemos, sveikatos priežiūros, skaitmeninės pertvarkos, energijos vartojimo efektyvumo ir darbo rinkos srityse. Nors Lenkija oficialiai nepateikė nei plano priedėlių, nei skyriaus „REPowerEU“, toliau vyksta diskusijos su Komisija. 2023 m. kovo 31 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Lenkija pareiškė ketinanti prašyti 23 mlrd. EUR papildomos paskolų paramos pagal Priemonę. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Lenkijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą tame plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, taip pat bendra socialinio dialogo kokybė; |
| --- | --- |

(29)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Dėl to, kad Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas buvo priimtas vėlai – 2022 m. birželio mėn., jį įgyvendinti buvo gerokai vėluojama. Teismų nepriklausomumo ir nešališkumo stiprinimas ir teisėjų, kuriems poveikį daro Aukščiausiojo Teismo Drausmės bylų kolegijos sprendimai drausminėse bylose ir teisėjų imuniteto bylose, padėties ištaisymas yra išankstinė sąlyga, kad Komisija galėtų šaliai išmokėti bet kokias išmokas ir užtikrinti Sąjungos finansinių interesų apsaugą – taip būtų sudarytos sąlygos greitai ir nuosekliai įgyvendinti planą. Lenkija pradėjo įgyvendinti pagrindines gaivinimo ir atsparumo plano priemones, įskaitant reformas fiskalinės sistemos, sveikatos priežiūros, skaitmeninės pertvarkos, energijos vartojimo efektyvumo ir darbo rinkos srityse. Nors Lenkija oficialiai nepateikė nei plano priedėlių, nei skyriaus „REPowerEU“, toliau vyksta diskusijos su Komisija. 2023 m. kovo 31 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Lenkija pareiškė ketinanti prašyti 23 mlrd. EUR papildomos paskolų paramos pagal Priemonę. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Lenkijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą tame plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, taip pat bendra socialinio dialogo kokybė;

| (30) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Lenkijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Lenkijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(30)

2022 m. Komisija patvirtino visus Lenkijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Lenkijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (31) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Lenkijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su investavimo aplinka, energetikos politika ir žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

(31)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Lenkijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su investavimo aplinka, energetikos politika ir žaliąja pertvarka;

| (32) | teisingumo sistemos nepriklausomumas, veiksmingumas ir kokybė yra labai svarbūs stabiliai ir nuspėjamai verslo aplinkai, taip pat investavimo aplinkai. Jos atlieka svarbų vaidmenį siekiant tvaraus ekonomikos augimo vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais. Investavimo aplinką Lenkijoje ir toliau blogina didelė problema, susijusi su teisine valstybe, be kita ko, teisminių institucijų nepriklausomumu, kaip matyti iš kelių Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – Teisingumo Teismas) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų. Be to, 2023 m. vasario 15 d. Komisija Teisingumo Teismui apskundė Lenkiją dėl Lenkijos Konstitucinio Teismo padarytų Sąjungos teisės pažeidimų ir Teismo praktikos pažeidimų, kuriais visų pirma ginčijama Sąjungos teisės viršenybė; |
| --- | --- |

(32)

teisingumo sistemos nepriklausomumas, veiksmingumas ir kokybė yra labai svarbūs stabiliai ir nuspėjamai verslo aplinkai, taip pat investavimo aplinkai. Jos atlieka svarbų vaidmenį siekiant tvaraus ekonomikos augimo vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais. Investavimo aplinką Lenkijoje ir toliau blogina didelė problema, susijusi su teisine valstybe, be kita ko, teisminių institucijų nepriklausomumu, kaip matyti iš kelių Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – Teisingumo Teismas) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų. Be to, 2023 m. vasario 15 d. Komisija Teisingumo Teismui apskundė Lenkiją dėl Lenkijos Konstitucinio Teismo padarytų Sąjungos teisės pažeidimų ir Teismo praktikos pažeidimų, kuriais visų pirma ginčijama Sąjungos teisės viršenybė;

| (33) | Lenkijos energijos rūšių derinyje labai dominuoja iškastinis kuras, 2021 m. anglys sudarė apie 60 %, o atsinaujinantieji energijos ištekliai – tik 13 %. Lenkija nustojo importuoti gamtines dujas iš Rusijos nuo 2022 m. balandžio mėn., o naftą – nuo 2023 m. vasario mėn. Pastarųjų metų įvairinimo pastangos sumažino poveikį šalies energijos tiekimo saugumui. Lenkija priklausomybę nuo iškastinio kuro sumažino kur kas mažiau nei kitos valstybės narės. Lenkija vis dar turi daug galimybių šalinti reglamentavimo ir administracines kliūtis, trukdančias sparčiau naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Siekiant sumažinti Lenkijos ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir pasiekti poveikio klimatui neutralumą, labai svarbu didinti energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių. Kad išnaudotų atsinaujinančiųjų energijos išteklių potencialą, Lenkija turi tobulinti savo energijos perdavimo ir skirstymo, taip pat energijos kaupimo vidaus tinklus ir reformuoti savo reglamentavimo aplinką. Visų pirma Lenkija turėtų įgyvendinti priemones, kad pašalintų kliūtis, trukdančias atsinaujinančiųjų energijos išteklių leidimų išdavimo procesui. Tos priemonės turėtų būti daugiausia skirtos: i) atsinaujinančiųjų energijos išteklių įtraukimui į teritorijų planus spartinti; ii) atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamoms vietoms kurti; iii) prijungimo prie tinklo leidimų taisyklėms iš dalies pakeisti ir iv) pasenusiems bei neefektyviems paskirstymo tinklams modernizuoti. Reikia dėti daugiau pastangų, kad: i) pramonė galėtų naudotis švaria energija sudarant ilgalaikes elektros energijos pasiūlos ir paklausos sutartis, pvz., elektros energijos pirkimo sutartis; ii) būtų panaikinti energetikos bendrijoms taikomi apribojimai ir iii) skatinamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas centralizuoto šilumos tiekimo sektoriuje; |
| --- | --- |

(33)

Lenkijos energijos rūšių derinyje labai dominuoja iškastinis kuras, 2021 m. anglys sudarė apie 60 %, o atsinaujinantieji energijos ištekliai – tik 13 %. Lenkija nustojo importuoti gamtines dujas iš Rusijos nuo 2022 m. balandžio mėn., o naftą – nuo 2023 m. vasario mėn. Pastarųjų metų įvairinimo pastangos sumažino poveikį šalies energijos tiekimo saugumui. Lenkija priklausomybę nuo iškastinio kuro sumažino kur kas mažiau nei kitos valstybės narės. Lenkija vis dar turi daug galimybių šalinti reglamentavimo ir administracines kliūtis, trukdančias sparčiau naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Siekiant sumažinti Lenkijos ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir pasiekti poveikio klimatui neutralumą, labai svarbu didinti energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių. Kad išnaudotų atsinaujinančiųjų energijos išteklių potencialą, Lenkija turi tobulinti savo energijos perdavimo ir skirstymo, taip pat energijos kaupimo vidaus tinklus ir reformuoti savo reglamentavimo aplinką. Visų pirma Lenkija turėtų įgyvendinti priemones, kad pašalintų kliūtis, trukdančias atsinaujinančiųjų energijos išteklių leidimų išdavimo procesui. Tos priemonės turėtų būti daugiausia skirtos: i) atsinaujinančiųjų energijos išteklių įtraukimui į teritorijų planus spartinti; ii) atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamoms vietoms kurti; iii) prijungimo prie tinklo leidimų taisyklėms iš dalies pakeisti ir iv) pasenusiems bei neefektyviems paskirstymo tinklams modernizuoti. Reikia dėti daugiau pastangų, kad: i) pramonė galėtų naudotis švaria energija sudarant ilgalaikes elektros energijos pasiūlos ir paklausos sutartis, pvz., elektros energijos pirkimo sutartis; ii) būtų panaikinti energetikos bendrijoms taikomi apribojimai ir iii) skatinamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas centralizuoto šilumos tiekimo sektoriuje;

| (34) | Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Lenkijoje sumažėjo 13 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – kiek mažiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (16). Lenkija skatinama dėti daugiau pastangų, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (17). Nepaisant tam tikrų priemonių, skirtų energijos paklausai mažinti, reikia dėti daugiau pastangų, kad padidėtų ypač gyvenamųjų pastatų ir centralizuoto šilumos tiekimo sistemų energijos vartojimo efektyvumas. Galutinės energijos suvartojimas Lenkijoje 2021 m. buvo 75,2 mln. tne, o pastarąjį dešimtmetį jis didėjo. Daugiau kaip pusei gyvenamųjų pastatų šildymui reikalingos energijos šiuo metu naudojamos anglys (jos naudojamos tiesiogiai arba netiesiogiai centralizuotai tiekiant šilumą). Tačiau gyvenamieji pastatai iš esmės tebėra neefektyvūs energijos požiūriu, todėl didėja investicijų poreikiai, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Be to, centralizuoto šilumos tiekimo sektoriui reikalingos tikslinės reformos ir didesnės investicijos, kad būtų paspartintas jo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, padidintas jo efektyvumas ir užtikrintas ilgalaikis finansinis gyvybingumas; |
| --- | --- |

(34)

Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Lenkijoje sumažėjo 13 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – kiek mažiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (16). Lenkija skatinama dėti daugiau pastangų, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (17). Nepaisant tam tikrų priemonių, skirtų energijos paklausai mažinti, reikia dėti daugiau pastangų, kad padidėtų ypač gyvenamųjų pastatų ir centralizuoto šilumos tiekimo sistemų energijos vartojimo efektyvumas. Galutinės energijos suvartojimas Lenkijoje 2021 m. buvo 75,2 mln. tne, o pastarąjį dešimtmetį jis didėjo. Daugiau kaip pusei gyvenamųjų pastatų šildymui reikalingos energijos šiuo metu naudojamos anglys (jos naudojamos tiesiogiai arba netiesiogiai centralizuotai tiekiant šilumą). Tačiau gyvenamieji pastatai iš esmės tebėra neefektyvūs energijos požiūriu, todėl didėja investicijų poreikiai, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Be to, centralizuoto šilumos tiekimo sektoriui reikalingos tikslinės reformos ir didesnės investicijos, kad būtų paspartintas jo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, padidintas jo efektyvumas ir užtikrintas ilgalaikis finansinis gyvybingumas;

| (35) | 2005–2021 m. vidaus transporto, išskyrus aviaciją, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis Lenkijoje padidėjo 88,3 %, o tai akivaizdžiai skiriasi nuo vidutinio 7,5 % sumažėjimo Sąjungoje. Prognozuojama, kad net ir taikant papildomas priemones, įtrauktas į Lenkijos energetikos ir klimato srities veiksmų planą, iki 2030 m. šio sektoriaus išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis vis dar bus 56 % didesnis nei 2005 m. Remiantis Lenkijos atsparumo ir ekonomikos gaivinimo plane numatytomis reformomis ir investicijomis, būtina dėti daugiau pastangų siekiant skatinti tvarias viešojo transporto rūšis. Vidaus transporto elektrifikavimas turi būti derinamas su elektros energijos tiekimo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, kad būtų veiksmingai sumažintas sektorių išmetamų teršalų kiekis; |
| --- | --- |

(35)

2005–2021 m. vidaus transporto, išskyrus aviaciją, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis Lenkijoje padidėjo 88,3 %, o tai akivaizdžiai skiriasi nuo vidutinio 7,5 % sumažėjimo Sąjungoje. Prognozuojama, kad net ir taikant papildomas priemones, įtrauktas į Lenkijos energetikos ir klimato srities veiksmų planą, iki 2030 m. šio sektoriaus išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis vis dar bus 56 % didesnis nei 2005 m. Remiantis Lenkijos atsparumo ir ekonomikos gaivinimo plane numatytomis reformomis ir investicijomis, būtina dėti daugiau pastangų siekiant skatinti tvarias viešojo transporto rūšis. Vidaus transporto elektrifikavimas turi būti derinamas su elektros energijos tiekimo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, kad būtų veiksmingai sumažintas sektorių išmetamų teršalų kiekis;

| (36) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Vykstant žaliajai pertvarkai Lenkijoje pastaraisiais metais vis labiau trūksta darbo jėgos pagrindiniuose sektoriuose, taip pat dėl to, kad trūksta atitinkamų įgūdžių, ir tai trukdo pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. darbo jėgos trūkumas buvo vienas iš veiksnių, ribojančių gamybą pramonės (63,4 % įmonių) ir statybos (74,6 % įmonių) sektoriuose; |
| --- | --- |

(36)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Vykstant žaliajai pertvarkai Lenkijoje pastaraisiais metais vis labiau trūksta darbo jėgos pagrindiniuose sektoriuose, taip pat dėl to, kad trūksta atitinkamų įgūdžių, ir tai trukdo pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. darbo jėgos trūkumas buvo vienas iš veiksnių, ribojančių gamybą pramonės (63,4 % įmonių) ir statybos (74,6 % įmonių) sektoriuose;

| (37) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Lenkijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 7,8 % (19).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

Didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, be kita ko, tikslingiau skiriant socialines išmokas. Užtikrinti būsimų pensijų išmokų adekvatumą ir pensijų sistemos tvarumą imantis priemonių faktiniam pensiniam amžiui didinti ir pertvarkant lengvatines pensijų sistemas.

2.

Skubiai pasiekti reikiamas tarpines ir siektinas reikšmes, susijusias su Sąjungos finansinių interesų apsauga, kad būtų galima greitai ir nuosekliai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Kuo greičiau užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Gerinti investavimo aplinką, be kita ko, užtikrinant teismų nepriklausomumą.

4.

Paspartinti laipsnišką iškastinio kuro atsisakymą ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą. Reformuoti prisijungimo prie tinklo leidimų ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant energetikos bendruomenes, biometaną ir vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių, teisinę sistemą. Įgyvendinti energijos taupymo ir dujų poreikio mažinimo priemones. Didinti investicijas į pastatų energijos vartojimo efektyvumą ir mažinti centralizuoto šilumos tiekimo priklausomybę nuo iškastinio kuro, kad būtų sprendžiama energijos nepritekliaus problema. Toliau skatinti tvarias viešojo transporto rūšis. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai, be kita ko, pastatų renovacijai, reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

2

(3)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 9728/2022 INIT; ST 9728/2022 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Lenkijos konvergencijos programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 98).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,8 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį, kuris didele dalimi atspindi vyriausybės paramą finansų įstaigoms.

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Lenkijos konvergencijos programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 171).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Lenkijos vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 15,5 %.

12

(13)  Prognozuojama, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,6 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį, atspindintį vyriausybės paramos 2022 m. finansų įstaigoms panaikinimo poveikį.

13

(14)  Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnyje taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

14

(15)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

15

(16)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

16

(17)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

17

(18)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

18

(19)  Vertinama, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,5 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 23 konstatuojamojoje dalyje.

19

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/206 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/206

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Portugalijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Portugalijos stabilumo programos

(2023/C 312/22)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Portugalija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Portugalijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Portugalija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Portugalijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 22 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Portugalija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Portugalija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 22 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Portugalija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Portugalija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 29 d. Portugalija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 29 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Portugalijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 29 d. Portugalija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 29 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, darbotvarkė ir programa vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Portugalijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Portugalijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Portugalijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Portugalijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Portugalijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Portugalijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Portugalijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Portugalijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma, su didele privačiojo sektoriaus, valdžios sektoriaus ir išorės skola susijęs pažeidžiamumas mažėja, tačiau išlieka. Tendencijai laikinai nutrūkus dėl COVID-19 pandemijos protrūkio, privačiojo sektoriaus ir valdžios sektoriaus skolos santykis 2021 m. vėl ėmė mažėti ir numatoma, kad jis toliau mažės, o tam bus naudingas ekonomikos augimas. Nors šiuo metu minėto santykio vertės žemesnės už iki pandemijos buvusį lygį, jos vis dar yra aukštos. Aiškiai neigiama grynoji tarptautinių investicijų pozicija taip pat pagerėjo tiek prieš COVID-19 pandemiją, tiek po jos, ir prognozuojama, kad išorės įsiskolinimas toliau mažės, o tam įtakos turi nuolatinis ekonomikos augimas, nepaisant tam tikro sulėtėjimo 2023 m. Nedidelis einamosios sąskaitos deficitas 2022 m. šiek tiek padidėjo dėl padidėjusių energijos kainų, tačiau pablogėjusią padėtį sušvelnino tolesnis žymus eksporto – visų pirma turizmo eksporto – atsigavimas. Prognozuojama, kad ateityje tolesnis energijos kainų mažėjimas, kuriuo remiamasi kaip prielaida, ir tolesnis turizmo paslaugų eksporto didėjimas, o taip pat vykdoma energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių rėmimo politika subalansuos einamąją sąskaitą ir toliau prisidės prie grynosios tarptautinių investicijų pozicijos koregavimo. Būsto kainos kelerius metus sparčiai augo, o neveiksnios paskolos toliau mažėjo, palyginti su jau ir taip nedideliu lygiu. Tolesniam pažeidžiamumo mažinimui galėtų trukdyti finansinių sąlygų griežtinimo poveikis ir neaiški išorės aplinka bei galimas šių veiksnių poveikis ekonomikos augimui. Padaryta pažanga politikos srityje, ypač daug dėmesio skiriant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui, o toliau šį planą įgyvendinant patobulinimų būtų dar daugiau; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Portugalijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma, su didele privačiojo sektoriaus, valdžios sektoriaus ir išorės skola susijęs pažeidžiamumas mažėja, tačiau išlieka. Tendencijai laikinai nutrūkus dėl COVID-19 pandemijos protrūkio, privačiojo sektoriaus ir valdžios sektoriaus skolos santykis 2021 m. vėl ėmė mažėti ir numatoma, kad jis toliau mažės, o tam bus naudingas ekonomikos augimas. Nors šiuo metu minėto santykio vertės žemesnės už iki pandemijos buvusį lygį, jos vis dar yra aukštos. Aiškiai neigiama grynoji tarptautinių investicijų pozicija taip pat pagerėjo tiek prieš COVID-19 pandemiją, tiek po jos, ir prognozuojama, kad išorės įsiskolinimas toliau mažės, o tam įtakos turi nuolatinis ekonomikos augimas, nepaisant tam tikro sulėtėjimo 2023 m. Nedidelis einamosios sąskaitos deficitas 2022 m. šiek tiek padidėjo dėl padidėjusių energijos kainų, tačiau pablogėjusią padėtį sušvelnino tolesnis žymus eksporto – visų pirma turizmo eksporto – atsigavimas. Prognozuojama, kad ateityje tolesnis energijos kainų mažėjimas, kuriuo remiamasi kaip prielaida, ir tolesnis turizmo paslaugų eksporto didėjimas, o taip pat vykdoma energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių rėmimo politika subalansuos einamąją sąskaitą ir toliau prisidės prie grynosios tarptautinių investicijų pozicijos koregavimo. Būsto kainos kelerius metus sparčiai augo, o neveiksnios paskolos toliau mažėjo, palyginti su jau ir taip nedideliu lygiu. Tolesniam pažeidžiamumo mažinimui galėtų trukdyti finansinių sąlygų griežtinimo poveikis ir neaiški išorės aplinka bei galimas šių veiksnių poveikis ekonomikos augimui. Padaryta pažanga politikos srityje, ypač daug dėmesio skiriant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui, o toliau šį planą įgyvendinant patobulinimų būtų dar daugiau;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Portugalijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 2,9 % BVP 2021 m. iki 0,4 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 125,4 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 113,9 % 2022 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Portugalijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 2,9 % BVP 2021 m. iki 0,4 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 125,4 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 113,9 % 2022 m. pabaigoje;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios fiskalinės politikos pajamas mažinančios priemonės apėmė bendrą degalų mokesčio sumažinimą ir anglies dioksido tarifo atnaujinimo įšaldymą taikant degalų mokestį, o tokios fiskalinės politikos išlaidas didinančios priemonės apėmė vienkartinę paramą, 2022 m. spalio mėn. išmokėtą įvairioms gyventojų grupėms, pavyzdžiui, pensininkams, darbuotojams, vaikams ir jaunimui, fiksuotąsias išmokas mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl kylančių energijos kainų, ir asignavimą nacionalinei elektros energijos sistemai siekiant sumažinti elektros energijos tinklo tarifus. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 2,0 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,8 % BVP, palyginti su 2,0 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios fiskalinės politikos pajamas mažinančios priemonės apėmė bendrą degalų mokesčio sumažinimą ir anglies dioksido tarifo atnaujinimo įšaldymą taikant degalų mokestį, o tokios fiskalinės politikos išlaidas didinančios priemonės apėmė vienkartinę paramą, 2022 m. spalio mėn. išmokėtą įvairioms gyventojų grupėms, pavyzdžiui, pensininkams, darbuotojams, vaikams ir jaunimui, fiksuotąsias išmokas mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl kylančių energijos kainų, ir asignavimą nacionalinei elektros energijos sistemai siekiant sumažinti elektros energijos tinklo tarifus. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 2,0 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,8 % BVP, palyginti su 2,0 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Portugalijai (7) 2022 m. pasinaudoti Priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, Taryba rekomendavo Portugalijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir riboti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Portugalijai (7) 2022 m. pasinaudoti Priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, Taryba rekomendavo Portugalijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir riboti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio (‒ 1,5 % BVP). Kaip rekomendavo Taryba, Portugalija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,2 % BVP (2021 m. – 1,7 %). 2022 m. šios išlaidos sumažėjo dėl mažesnių išlaidų, finansuojamų kitų Sąjungos fondų lėšomis, o pagal Priemonę finansuojamos išlaidos 2021–2022 m. padidėjo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,1 procentinio punkto stabdomąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Portugalija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitiko Tarybos rekomendacijos. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,9 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį (2,0 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), papildomą poveikį. Todėl Portugalija pakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio (‒ 1,5 % BVP). Kaip rekomendavo Taryba, Portugalija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,2 % BVP (2021 m. – 1,7 %). 2022 m. šios išlaidos sumažėjo dėl mažesnių išlaidų, finansuojamų kitų Sąjungos fondų lėšomis, o pagal Priemonę finansuojamos išlaidos 2021–2022 m. padidėjo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,1 procentinio punkto stabdomąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Portugalija neišlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o tai neatitiko Tarybos rekomendacijos. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,9 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė priemonių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį (2,0 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), papildomą poveikį. Todėl Portugalija pakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, 2023 m. yra atsargus ir atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,8 %, o 2024 m. – 2,0 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 2,4 %, o 2024 m. bus šiek tiek mažesnis – 1,8 %. Skirtumą galima paaiškinti tuo, kad Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas didesnis grynojo eksporto poveikis augimui, o vyriausybė tikisi didesnio investicijų augimo tiek 2023 m., tiek 2024 m.; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, 2023 m. yra atsargus ir atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,8 %, o 2024 m. – 2,0 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 2,4 %, o 2024 m. bus šiek tiek mažesnis – 1,8 %. Skirtumą galima paaiškinti tuo, kad Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas didesnis grynojo eksporto poveikis augimui, o vyriausybė tikisi didesnio investicijų augimo tiek 2023 m., tiek 2024 m.;

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas išliks 0,4 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 113,9 % 2022 m. pabaigoje iki 107,5 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 0,1 % BVP. Tai yra mažesnis deficitas nei prognozuojamas 2023 m. stabilumo programoje, daugiausia dėl didesnių pajamų, numatytų Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje, t. y. iš netiesioginių ir tiesioginių mokesčių. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 106,2 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą daugiausia lemia palankesnis skolą mažinantis augimo ir palūkanų normų skirtumas, numatytas Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas išliks 0,4 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 113,9 % 2022 m. pabaigoje iki 107,5 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 0,1 % BVP. Tai yra mažesnis deficitas nei prognozuojamas 2023 m. stabilumo programoje, daugiausia dėl didesnių pajamų, numatytų Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje, t. y. iš netiesioginių ir tiesioginių mokesčių. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 106,2 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumą daugiausia lemia palankesnis skolą mažinantis augimo ir palūkanų normų skirtumas, numatytas Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma tai yra fiksuotosios išmokos mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl padidėjusių energijos kainų, bendro degalų mokesčio sumažinimas ir anglies dioksido tarifo atnaujinimo įšaldymas taikant degalų mokestį), taip pat priemonės, apie kurias jau paskelbta 2022 m., tačiau kurios daro poveikį valdžios sektoriaus balansui 2023 m., pavyzdžiui, asignavimas remti pereinamuoju laikotarpiu taikomą dujų kainų, kurias moka įmonės, stabilizavimo režimą, kuris lieka galioti visus metus. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,8 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,3 % BVP (palyginti su 1 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,8 % BVP) panaikinimas. |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma tai yra fiksuotosios išmokos mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl padidėjusių energijos kainų, bendro degalų mokesčio sumažinimas ir anglies dioksido tarifo atnaujinimo įšaldymas taikant degalų mokestį), taip pat priemonės, apie kurias jau paskelbta 2022 m., tačiau kurios daro poveikį valdžios sektoriaus balansui 2023 m., pavyzdžiui, asignavimas remti pereinamuoju laikotarpiu taikomą dujų kainų, kurias moka įmonės, stabilizavimo režimą, kuris lieka galioti visus metus. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,8 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,3 % BVP (palyginti su 1 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,8 % BVP) panaikinimas.

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Portugalijai 2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinės trukmės laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Be to, Portugalija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Portugalijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Portugalijai 2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinės trukmės laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Be to, Portugalija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Portugalijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (‒ 0,7 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (‒ 1,5 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto. Todėl prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Prognozuojamą nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų stabdomąjį poveikį iš esmės lemia sumažėjusios (tikslinės ir netikslinės) paramos priemonių išlaidos (1,1 procentinio punkto BVP) namų ūkiams ir įmonėms reaguojant į energijos kainų šuolius. Pagrindiniai nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo veiksniai yra nuolatinis spaudimas viešosioms einamosioms išlaidoms, įskaitant viešojo sektoriaus darbo užmokestį ir pensijas, visų pirma dėl nuolatinio viešojo sektoriaus darbo užmokesčio didinimo ir diskrecinio pensijų didinimo. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 2,2 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto (13). Todėl Portugalija planuoja finansuoti investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas (14). Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, be kita ko, vykdydama pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo projektus, vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių bei kitų atsinaujinančiųjų išteklių dujų gamybą ir mokyklų skaitmenizaciją; šios investicijos iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (‒ 0,7 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (‒ 1,5 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto. Todėl prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Prognozuojamą nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų stabdomąjį poveikį iš esmės lemia sumažėjusios (tikslinės ir netikslinės) paramos priemonių išlaidos (1,1 procentinio punkto BVP) namų ūkiams ir įmonėms reaguojant į energijos kainų šuolius. Pagrindiniai nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo veiksniai yra nuolatinis spaudimas viešosioms einamosioms išlaidoms, įskaitant viešojo sektoriaus darbo užmokestį ir pensijas, visų pirma dėl nuolatinio viešojo sektoriaus darbo užmokesčio didinimo ir diskrecinio pensijų didinimo. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 2,2 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto (13). Todėl Portugalija planuoja finansuoti investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas (14). Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat energetinį saugumą, be kita ko, vykdydama pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo projektus, vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių bei kitų atsinaujinančiųjų išteklių dujų gamybą ir mokyklų skaitmenizaciją; šios investicijos iš dalies finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 0,2 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su planuojamu einamųjų išlaidų, visų pirma tarpinio vartojimo, atlygio darbuotojams ir subsidijų, ribojimu ir tvariu pajamų augimu. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 103,0 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 0,1 % BVP. Tai yra šiek tiek mažesnis deficitas nei prognozuojamas 2023 m. stabilumo programoje, daugiausia dėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomo spartesnio pajamų, ypač mokesčių, augimo. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 103,1 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 0,2 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su planuojamu einamųjų išlaidų, visų pirma tarpinio vartojimo, atlygio darbuotojams ir subsidijų, ribojimu ir tvariu pajamų augimu. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 103,0 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 0,1 % BVP. Tai yra šiek tiek mažesnis deficitas nei prognozuojamas 2023 m. stabilumo programoje, daugiausia dėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomo spartesnio pajamų, ypač mokesčių, augimo. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 103,1 % 2024 m. pabaigoje;

| (23) | 2023 m. stabilumo programoje nepateikiama informacijos apie laipsnišką energijos paramos priemonių panaikinimą 2024 m. Šiuo metu Komisija daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai laipsniškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos nepradės vėl didėti; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. stabilumo programoje nepateikiama informacijos apie laipsnišką energijos paramos priemonių panaikinimą 2024 m. Šiuo metu Komisija daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai laipsniškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos nepradės vėl didėti;

| (24) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (15). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (16) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 1,8 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,8 % BVP) 2023 m. turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti; |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (15). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (16) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 1,8 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,8 % BVP) 2023 m. turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,8 %, o tai yra daugiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei sutaupytos lėšos visiškai laipsniškai panaikinus energijos paramos priemones. Taip yra dėl priemonių, turinčių numatomą nuolatinį didėjantį poveikį išlaidoms, ir dėl pajamas mažinančių gyventojų pajamų mokesčio reformų; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,8 %, o tai yra daugiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei sutaupytos lėšos visiškai laipsniškai panaikinus energijos paramos priemones. Taip yra dėl priemonių, turinčių numatomą nuolatinį didėjantį poveikį išlaidoms, ir dėl pajamas mažinančių gyventojų pajamų mokesčio reformų;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 3,2 % BVP 2023 m. iki 3,4 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas ir Sąjungos, t. y. pagal Priemonę, finansuojamas investicijas. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima priemones, kuriomis siekiama modernizuoti ir supaprastinti viešųjų finansų valdymą ir atnaujinti viešųjų finansų valdymo informacines sistemas; tai, pavyzdžiui, valdžios sektoriaus biudžeto ir finansų vykdymo stebėsenos modelio kūrimas, valstybinės apskaitos įstaigos parengimas veikti, taip pat programų biudžeto sudarymo ir išlaidų peržiūrų integravimas į įprastą biudžeto sudarymo procesą – visa tai yra ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano dalis; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 3,2 % BVP 2023 m. iki 3,4 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas ir Sąjungos, t. y. pagal Priemonę, finansuojamas investicijas. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima priemones, kuriomis siekiama modernizuoti ir supaprastinti viešųjų finansų valdymą ir atnaujinti viešųjų finansų valdymo informacines sistemas; tai, pavyzdžiui, valdžios sektoriaus biudžeto ir finansų vykdymo stebėsenos modelio kūrimas, valstybinės apskaitos įstaigos parengimas veikti, taip pat programų biudžeto sudarymo ir išlaidų peržiūrų integravimas į įprastą biudžeto sudarymo procesą – visa tai yra ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano dalis;

| (27) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 0,1 % BVP 2025 m. ir 2026 m. pasieks subalansuotą biudžetą, o vėliau 2027 m. pasieks nedidelį 0,1 % BVP perteklių. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 103,0 % 2024 m. pabaigoje iki 92,0 % iki 2027 m. pabaigos. Jei viešųjų finansų sudėtis – tiek valstybės biudžeto pajamų, tiek išlaidų – būtų labiau palanki ekonomikos augimui, būtų padidintas ilgalaikis Portugalijos fiskalinis tvarumas, pagerinta verslo aplinka ir prisidėta prie tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo. Portugalijos mokesčių sistemoje plačiai taikomos mokesčių lengvatos – daugiau kaip 500 mokesčių lengvatų reglamentuoja daugiau kaip 60 teisės aktų. Dėl to sistema darosi tik sudėtingesnė ir mažėja jos skaidrumas, kartu dėl to prarandamos pajamos. Būtų naudinga sistemingai stebėti ir vertinti esamų mokesčių lengvatų ekonominį efektyvumą – tai leistų gerokai pagerinti padėtį šioje srityje. Be to, įmonių pajamų mokesčių sistemą komplikuoja papildomi valstybės ir savivaldybių mokesčiai – dėl to atsiranda papildoma našta tiek mokesčių administratoriui, tiek įmonėms. Siekiant paskatinti savanorišką reikalavimų laikymąsi, kartu padedant mažinti mokesčių slėpimą ir sukčiavimą, galėtų būti padidintas Portugalijos pajamų administravimo veiksmingumas. Administracinės mokesčių surinkimo išlaidos yra didelės ir pastaraisiais metais toliau didėjo (2018–2020 m. padidėjo maždaug 5 %). Be to, atrodo, kad Portugalijoje mokesčių mokėjimo laikotarpis yra ilgesnis nei kitose valstybėse narėse. Ir taip didelė nesumokėta mokesčio nepriemoka toliau didėjo (iki 2020 m. pabaigos ji sudarė 45,9 % visų pajamų, t. y. gerokai viršijo Sąjungos vidurkį); |
| --- | --- |

(27)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 0,1 % BVP 2025 m. ir 2026 m. pasieks subalansuotą biudžetą, o vėliau 2027 m. pasieks nedidelį 0,1 % BVP perteklių. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 103,0 % 2024 m. pabaigoje iki 92,0 % iki 2027 m. pabaigos. Jei viešųjų finansų sudėtis – tiek valstybės biudžeto pajamų, tiek išlaidų – būtų labiau palanki ekonomikos augimui, būtų padidintas ilgalaikis Portugalijos fiskalinis tvarumas, pagerinta verslo aplinka ir prisidėta prie tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo. Portugalijos mokesčių sistemoje plačiai taikomos mokesčių lengvatos – daugiau kaip 500 mokesčių lengvatų reglamentuoja daugiau kaip 60 teisės aktų. Dėl to sistema darosi tik sudėtingesnė ir mažėja jos skaidrumas, kartu dėl to prarandamos pajamos. Būtų naudinga sistemingai stebėti ir vertinti esamų mokesčių lengvatų ekonominį efektyvumą – tai leistų gerokai pagerinti padėtį šioje srityje. Be to, įmonių pajamų mokesčių sistemą komplikuoja papildomi valstybės ir savivaldybių mokesčiai – dėl to atsiranda papildoma našta tiek mokesčių administratoriui, tiek įmonėms. Siekiant paskatinti savanorišką reikalavimų laikymąsi, kartu padedant mažinti mokesčių slėpimą ir sukčiavimą, galėtų būti padidintas Portugalijos pajamų administravimo veiksmingumas. Administracinės mokesčių surinkimo išlaidos yra didelės ir pastaraisiais metais toliau didėjo (2018–2020 m. padidėjo maždaug 5 %). Be to, atrodo, kad Portugalijoje mokesčių mokėjimo laikotarpis yra ilgesnis nei kitose valstybėse narėse. Ir taip didelė nesumokėta mokesčio nepriemoka toliau didėjo (iki 2020 m. pabaigos ji sudarė 45,9 % visų pajamų, t. y. gerokai viršijo Sąjungos vidurkį);

| (28) | Portugalijos socialinės apsaugos sistemos pajėgumas socialinėmis išmokomis mažinti skurdą yra mažas ir 2021 m. toliau mažėjo, o žmonių, kuriems gresia skurdas, dalies pokytis buvo vienas didžiausių Sąjungoje (padidėjo 2,4 procentinio punkto), nors daugumoje valstybių apskritai vyravo stabilumas. Minimalių pajamų adekvatumas yra mažas ir gerokai mažesnis už skurdo ribą. Tokie skaičiai kelia klausimų dėl Portugalijos gebėjimo pasiekti Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane nustatytus skurdo mažinimo tikslus. Kartu socialinės apsaugos sistema tebėra sudėtinga, nes, atrodo, panašių tikslų siekiama skirtingų rūšių socialinėmis išmokomis. Dėl tokio sudėtingumo ir susiskaidymo ja naudojamasi palyginti menkai ir trūksta realaus dėmesio tiems asmenims, kuriems labiausiai reikia socialinės apsaugos, todėl mažėja socialinių išmokų aprėptis ir galiausiai jų adekvatumas. Esamų išmokų supaprastinimas ir laiku įgyvendinta Nacionalinė kovos su skurdu strategija padidins Portugalijos gebėjimą spręsti būsimas socialines problemas; |
| --- | --- |

(28)

Portugalijos socialinės apsaugos sistemos pajėgumas socialinėmis išmokomis mažinti skurdą yra mažas ir 2021 m. toliau mažėjo, o žmonių, kuriems gresia skurdas, dalies pokytis buvo vienas didžiausių Sąjungoje (padidėjo 2,4 procentinio punkto), nors daugumoje valstybių apskritai vyravo stabilumas. Minimalių pajamų adekvatumas yra mažas ir gerokai mažesnis už skurdo ribą. Tokie skaičiai kelia klausimų dėl Portugalijos gebėjimo pasiekti Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane nustatytus skurdo mažinimo tikslus. Kartu socialinės apsaugos sistema tebėra sudėtinga, nes, atrodo, panašių tikslų siekiama skirtingų rūšių socialinėmis išmokomis. Dėl tokio sudėtingumo ir susiskaidymo ja naudojamasi palyginti menkai ir trūksta realaus dėmesio tiems asmenims, kuriems labiausiai reikia socialinės apsaugos, todėl mažėja socialinių išmokų aprėptis ir galiausiai jų adekvatumas. Esamų išmokų supaprastinimas ir laiku įgyvendinta Nacionalinė kovos su skurdu strategija padidins Portugalijos gebėjimą spręsti būsimas socialines problemas;

| (29) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, nors ir kyla tam tikro vėlavimo rizika. Portugalija pateikė du mokėjimo prašymus, atitinkančius 58 tarpines ir siektinas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano reikšmes, o bendra išmoka siekė 2,98 mlrd. EUR. Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra plataus užmojo ir sudėtingas. Siekiant sumažinti vėlavimo riziką, labai svarbu užtikrinti tvirtą plano valdymą ir nuolatinę jo stebėseną. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Portugalijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; 2023 m. gegužės 26 d. Portugalija pateikė savo plano pakeitimą – į planą įtraukta naujų priemonių, įskaitant skyrių „REPowerEU“, taip pat atsižvelgta į padidėjusį didžiausią finansinį įnašą (17). Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Portugalija taip pat pateikė prašymą dėl papildomos paskolos paramos pagal Priemonę; |
| --- | --- |

(29)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra įgyvendinamas, nors ir kyla tam tikro vėlavimo rizika. Portugalija pateikė du mokėjimo prašymus, atitinkančius 58 tarpines ir siektinas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano reikšmes, o bendra išmoka siekė 2,98 mlrd. EUR. Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas yra plataus užmojo ir sudėtingas. Siekiant sumažinti vėlavimo riziką, labai svarbu užtikrinti tvirtą plano valdymą ir nuolatinę jo stebėseną. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Portugalijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; 2023 m. gegužės 26 d. Portugalija pateikė savo plano pakeitimą – į planą įtraukta naujų priemonių, įskaitant skyrių „REPowerEU“, taip pat atsižvelgta į padidėjusį didžiausią finansinį įnašą (17). Pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Portugalija taip pat pateikė prašymą dėl papildomos paskolos paramos pagal Priemonę;

| (30) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Portugalijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Portugalijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(30)

2022 m. Komisija patvirtino visus Portugalijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Portugalijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (31) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Portugalijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su žiedine ekonomika, energetika ir žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

(31)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Portugalijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su žiedine ekonomika, energetika ir žaliąja pertvarka;

| (32) | Portugalija gerokai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio darydama pažangą pereidama prie žiedinės ekonomikos – pramonės išteklių našumo ir atliekų tvarkymo rodiklių atžvilgiu, o regioniniai skirtumai yra dideli. Vidutinis komunalinių atliekų perdirbimo lygis yra ypač žemas (30,5 % 2021 m., t. y. toli nuo Sąjungos tikslo iki 2020 m. pasiekti 50 %) ir skiriasi priklausomai nuo regiono. Norint pasiekti ateinančiam dešimtmečiui nustatytus Sąjungos tikslus, įskaitant tikslą iki 2025 m. perdirbti 55 % komunalinių atliekų, reikės įdėti daug pastangų. Reikia gerinti padėtį, kad būtų pagerinta atliekų prevencija, minimizuojamas jų kiekis ir išplėstas jų rūšiavimas, pakartotinis naudojimas ir perdirbimas, orientuojantis į aukštesnes atliekų hierarchijos pakopas, tokiu būdu neleidžiant atliekoms patekti į sąvartynus bei deginimo įrenginius, ir kad būtų modernizuoti atliekų perdirbimo ir apdorojimo įrenginiai. Šiuos tikslus geriau pasiekti padėtų, pavyzdžiui, sąvartynų ir atliekų deginimo mokesčių didinimas, galutinių atliekų mokesčio įvedimas ir mokesčių didinimas savivaldybėms, kurios nepasiekia perdirbimo tikslų. Be to, šį procesą galėtų paspartinti rūšiuojamojo atliekų surinkimo išplėtimas ir tolesnis sistemos „mokėk už tiek, kiek išmeti“, užstato grąžinimo sistemos ir didesnės gamintojo atsakomybės sistemos plėtojimas; |
| --- | --- |

(32)

Portugalija gerokai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio darydama pažangą pereidama prie žiedinės ekonomikos – pramonės išteklių našumo ir atliekų tvarkymo rodiklių atžvilgiu, o regioniniai skirtumai yra dideli. Vidutinis komunalinių atliekų perdirbimo lygis yra ypač žemas (30,5 % 2021 m., t. y. toli nuo Sąjungos tikslo iki 2020 m. pasiekti 50 %) ir skiriasi priklausomai nuo regiono. Norint pasiekti ateinančiam dešimtmečiui nustatytus Sąjungos tikslus, įskaitant tikslą iki 2025 m. perdirbti 55 % komunalinių atliekų, reikės įdėti daug pastangų. Reikia gerinti padėtį, kad būtų pagerinta atliekų prevencija, minimizuojamas jų kiekis ir išplėstas jų rūšiavimas, pakartotinis naudojimas ir perdirbimas, orientuojantis į aukštesnes atliekų hierarchijos pakopas, tokiu būdu neleidžiant atliekoms patekti į sąvartynus bei deginimo įrenginius, ir kad būtų modernizuoti atliekų perdirbimo ir apdorojimo įrenginiai. Šiuos tikslus geriau pasiekti padėtų, pavyzdžiui, sąvartynų ir atliekų deginimo mokesčių didinimas, galutinių atliekų mokesčio įvedimas ir mokesčių didinimas savivaldybėms, kurios nepasiekia perdirbimo tikslų. Be to, šį procesą galėtų paspartinti rūšiuojamojo atliekų surinkimo išplėtimas ir tolesnis sistemos „mokėk už tiek, kiek išmeti“, užstato grąžinimo sistemos ir didesnės gamintojo atsakomybės sistemos plėtojimas;

| (33) | nors Portugalija padarė pažangą, be kita ko, energetikos krizės kontekste, ji vis dar labai priklausoma nuo importuojamo iškastinio kuro: 2021 m. nafta ir dujos sudarė atitinkamai 45 % ir 23 % šalies energijos rūšių derinio. Be to, didelė Portugalijos priklausomybė nuo elektros energijos gamybai naudojamų dujų kelia pavojų tiekimo saugumui, ypač atsižvelgiant į hidroenergijos stygių dėl dažnesnių sausrų. Siekiant sparčiau mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, būtų galima toliau vykdyti keletą priemonių, kurios grindžiamos į Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktomis reformomis ir investicijomis bet jomis neapsiriboja. Kad paspartintų atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimą, Portugalija galėtų tęsti praėjusiais metais padarytą pažangą supaprastindama leidimų išdavimo procesą, be kita ko, didindama leidimus išduodančios administracijos pajėgumus, didindama atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos skaitmenizaciją ir nustatydama jūros vėjo elektrinėms (kurių potencialas vis dar nepakankamai išnaudojamas) palankesnę teritorijų planavimo tvarką. Taip pat vertėtų imtis tolesnių veiksmų, kuriais būtų skatinamas pasigamintos energijos vartojimas (įskaitant ant stogo pasigamintą saulės energiją) ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos. Nepaisant augimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų Portugalijoje vis dar nedaug, ir esama galimybių palengvinti jų licencijavimą ir kurti paskatų sistemas; |
| --- | --- |

(33)

nors Portugalija padarė pažangą, be kita ko, energetikos krizės kontekste, ji vis dar labai priklausoma nuo importuojamo iškastinio kuro: 2021 m. nafta ir dujos sudarė atitinkamai 45 % ir 23 % šalies energijos rūšių derinio. Be to, didelė Portugalijos priklausomybė nuo elektros energijos gamybai naudojamų dujų kelia pavojų tiekimo saugumui, ypač atsižvelgiant į hidroenergijos stygių dėl dažnesnių sausrų. Siekiant sparčiau mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, būtų galima toliau vykdyti keletą priemonių, kurios grindžiamos į Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktomis reformomis ir investicijomis bet jomis neapsiriboja. Kad paspartintų atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimą, Portugalija galėtų tęsti praėjusiais metais padarytą pažangą supaprastindama leidimų išdavimo procesą, be kita ko, didindama leidimus išduodančios administracijos pajėgumus, didindama atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos skaitmenizaciją ir nustatydama jūros vėjo elektrinėms (kurių potencialas vis dar nepakankamai išnaudojamas) palankesnę teritorijų planavimo tvarką. Taip pat vertėtų imtis tolesnių veiksmų, kuriais būtų skatinamas pasigamintos energijos vartojimas (įskaitant ant stogo pasigamintą saulės energiją) ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos. Nepaisant augimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų Portugalijoje vis dar nedaug, ir esama galimybių palengvinti jų licencijavimą ir kurti paskatų sistemas;

| (34) | integruojant vis daugiau atsinaujinančiųjų energijos išteklių, itin svarbios bus papildomos investicijos kaupimo ir tinklo pajėgumams plėsti, siekiant išsaugoti elektros tinklo pusiausvyrą. Portugalijai galėtų būti naudinga stiprinti elektros energetikos sistemų jungtis, nes jungčių su Ispanija lygis vis dar žemas, palyginti su jos 2030 m. tikslais. Perdavimo ir skirstomojo tinklo būklę būtų galima pagerinti sustiprinus vidinį tinklą, papildomai investavus į elektros energijos kaupimą ir tinklą toliau skaitmenizuojant. Tai, kad išmaniųjų skaitiklių įdiegta palyginti mažai, trukdo plėtoti decentralizuotą atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos sistemą. Siekdama spręsti didelės priklausomybės nuo iškastinio kuro pastatuose problemą ir sumažinti energijos suvartojimą, Portugalija turi dėti daugiau pastangų energijos vartojimo efektyvumo srityje, viršijant tai, kas nustatyta Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane ir sanglaudos politikos programose. Papildomos priemonės taip pat turėtų padėti spręsti didelės energijos nepriteklių patiriančių Portugalijos gyventojų dalies problemą. Intensyvinant esminės renovacijos skatinimo pastangas, be kita ko, teikiant techninę pagalbą pareiškėjams, būtų galima paspartinti renovacijos projektų vykdymą. Be to, Portugalijai galėtų būti naudinga sustiprinti finansavimo schemų sistemą ir taip pritraukti privačiąsias investicijas į renovaciją siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Tai darydama Portugalija galėtų skirti daugiau dotacijomis grindžiamų išteklių namų ūkiams, kuriems jų reikia. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Portugalijoje sumažėjo 16 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (18). Portugalija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(34)

integruojant vis daugiau atsinaujinančiųjų energijos išteklių, itin svarbios bus papildomos investicijos kaupimo ir tinklo pajėgumams plėsti, siekiant išsaugoti elektros tinklo pusiausvyrą. Portugalijai galėtų būti naudinga stiprinti elektros energetikos sistemų jungtis, nes jungčių su Ispanija lygis vis dar žemas, palyginti su jos 2030 m. tikslais. Perdavimo ir skirstomojo tinklo būklę būtų galima pagerinti sustiprinus vidinį tinklą, papildomai investavus į elektros energijos kaupimą ir tinklą toliau skaitmenizuojant. Tai, kad išmaniųjų skaitiklių įdiegta palyginti mažai, trukdo plėtoti decentralizuotą atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos sistemą. Siekdama spręsti didelės priklausomybės nuo iškastinio kuro pastatuose problemą ir sumažinti energijos suvartojimą, Portugalija turi dėti daugiau pastangų energijos vartojimo efektyvumo srityje, viršijant tai, kas nustatyta Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane ir sanglaudos politikos programose. Papildomos priemonės taip pat turėtų padėti spręsti didelės energijos nepriteklių patiriančių Portugalijos gyventojų dalies problemą. Intensyvinant esminės renovacijos skatinimo pastangas, be kita ko, teikiant techninę pagalbą pareiškėjams, būtų galima paspartinti renovacijos projektų vykdymą. Be to, Portugalijai galėtų būti naudinga sustiprinti finansavimo schemų sistemą ir taip pritraukti privačiąsias investicijas į renovaciją siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Tai darydama Portugalija galėtų skirti daugiau dotacijomis grindžiamų išteklių namų ūkiams, kuriems jų reikia. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Portugalijoje sumažėjo 16 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (18). Portugalija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (19).

| (35) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Portugalija susiduria su žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių trūkumu, visų pirma statybos ir gamybos sektoriuose. Jai būtų naudinga sustiprinti savo kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo politiką, susijusią su žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

(35)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Portugalija susiduria su žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių trūkumu, visų pirma statybos ir gamybos sektoriuose. Jai būtų naudinga sustiprinti savo kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo politiką, susijusią su žaliąja pertvarka;

| (36) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (20) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (20) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (37) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Portugalijai skirtomis 1, 2 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Portugalijai skirtomis 1, 2 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

| (38) | atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su valdžios sektoriaus skola. 2 rekomendacija padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 37 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

(38)

atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda mažinti pažeidžiamumą, susijusį su valdžios sektoriaus skola. 2 rekomendacija padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda tiek naikinti disbalansą, tiek pagal 37 konstatuojamąją dalį įgyvendinti 2023 m. euro zonai skirtas rekomendacijas,

REKOMENDUOJA Portugalijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma riboti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 1,8 % (21), nebent didesnė grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimo orientacinė vertė būtų vertinama kaip suderinama su tuo, kad Portugalija pasiektų vidutinės trukmės biudžeto tikslą (‒ 0,5 % BVP), inter alia, jei palūkanų išlaidos būtų žemesnės nei šiuo metu numato Komisija.

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinė būklė.

Didinti mokesčių ir socialinės apsaugos sistemų veiksmingumą, visų teikiant pirmenybę abiejų sistemų supaprastinimą, didinant jų administravimo efektyvumą ir mažinant susijusią administracinę naštą.

2.

Sparčiau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, be kita ko, užtikrinant tinkamus administracinius pajėgumus, ir, neseniai pateikus priedą, įskaitant skyrių „REPowerEU“ bei papildomą paskolos prašymą, skubiai pradėti įgyvendinti susijusias priemones. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Sudaryti geresnes sąlygas pereiti prie žiedinės ekonomikos, visų pirma didinant atliekų prevenciją, perdirbimą ir pakartotinį naudojimą, kad atliekos nepatektų į sąvartynus ir deginimo įrenginius.

4.

Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro. Toliau spartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą toliau paprastinant ir skaitmenizuojant leidimų išdavimo procedūras, kad būtų galima papildomai gaminti vėjo – visų pirma jūros vėjo – ir saulės energiją, taip pat skatinant pasigamintos energijos vartojimą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas. Didinti elektros energetikos sistemų jungčių pajėgumus ir modernizuoti elektros energijos perdavimo ir skirstomuosius tinklus, sudarant sąlygas investuoti į elektros energijos kaupimą ir tinklo skaitmenizaciją, įskaitant spartesnį išmaniųjų skaitiklių diegimą. Spartinti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą remiant finansavimo schemas, kuriomis pritraukiamos privačiosios investicijos, ir remiant namų ūkius, kuriems reikia pagalbos. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10149/21; ST 10149/21 ADD 1; ST 10149/21 ADD 1 REV 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Portugalijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 102).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Portugalijos stabilumo programos, OL C 334, 2022 9 1, p. 181.

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Portugalijos vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis nominaliąja verte bus 7,6 %.

12

(13)  Prognozuojama, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,3 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį, visų pirma dėl 2023 m. numatomų mažesnių kapitalo pervedimų valstybės valdomoms įmonėms.

13

(14)  Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 2,2 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai buvo skatinamasis – 0,3 procentinio punkto. Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

14

(15)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnyje taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

15

(16)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

16

(17)  2022 m. birželio 30 d. atnaujintas didžiausias finansinis įnašas Portugalijai – iki 15,5 mlrd. EUR dotacijų pagal Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalį.

17

(18)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

18

(19)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

19

(20)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

20

(21)  Vertinama, kad tai atitinka metinį bent 0,3 % BVP siekiantį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą 2024 m., kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

21

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/216 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/216

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Rumunijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Rumunijos konvergencijos programos

(2023/C 312/23)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Rumunija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nurodyta, kad reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Rumunija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nurodyta, kad reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. gegužės 31 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Rumunija pateikė Komisijai nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. lapkričio 3 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Rumunija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. gegužės 31 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Rumunija pateikė Komisijai nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. lapkričio 3 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Rumunija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. gegužės 11 d. Rumunija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. gegužės 10 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Rumunijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. gegužės 11 d. Rumunija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. gegužės 10 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Rumunijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Rumunijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Rumunijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Rumunijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Rumunijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Rumunijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Rumunijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Rumunijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Rumunijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma pažeidžiamumas yra susijęs su išorės sąskaitomis, susijusiomis su dideliu valdžios sektoriaus deficitu, o perkaitimo spaudimas padidėjo. Didelis einamosios sąskaitos deficitas gerokai padidėjo po COVID-19 pandemijos sukelto nuosmukio ir dėl to ekonomika tapo neatspari išorės finansavimo sukrėtimams. Išliekant dideliam einamosios sąskaitos deficitui, kyla pavojus, kad grynoji tarptautinių investicijų pozicija toliau bus neigiama. Aiškiai matomi perkaitimo požymiai: grynoji infliacija yra ypač didelė, darbo užmokestis auga dviženkliu skaičiumi, o nedarbo lygis yra palyginti žemas. Tikimasi, kad išlaidų konkurencingumo rodikliai stabilizuosis, tačiau struktūrinės problemos išlieka. Atrodo, kad valiutos kursas viršija lygį, kurį rodo pagrindiniai rodikliai, ir tebėra griežtai reguliuojamas. Kelerius metus valdžios sektoriaus deficitas buvo didelis ir lėmė didžiąją dalį paklausos pertekliaus ir vėliau susidariusio išorės deficito; nepaisant to, kad valdžios sektoriaus deficito būklė gerėja, vis dar prognozuojama, kad 2023 m. ir 2024 m. jis išliks didelis. Valdžios sektoriaus deficito mažėjimą 2022 m. daugiausia lėmė didelis nominaliojo BVP augimas, kuris savo ruožtu labai priklauso nuo vidaus paklausos perkaitimo. Rizikos priedai ir valstybės skolinimosi išlaidos yra gerokai didesnės nei prieš pandemiją. Atsižvelgiant į nuolat griežtėjančias pasaulines likvidumo sąlygas, bus svarbu pakeisti vyraujančias tendencijas. Siekiant, kad paklausa labiau atitiktų pasiūlą ir būtų apribotas vidaus ir išorės deficitas, ateityje pirmenybė turėtų būti teikiama fiskaliniam koregavimui. Visiškas mokesčių ir pensijų reformų, įtrauktų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, įgyvendinimas, taip pat fiskalinių tikslų pagal perviršinio deficito procedūrą laikymasis labai padėtų suvaldyti dabartinę dinamiką; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Rumunijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Rumunijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma pažeidžiamumas yra susijęs su išorės sąskaitomis, susijusiomis su dideliu valdžios sektoriaus deficitu, o perkaitimo spaudimas padidėjo. Didelis einamosios sąskaitos deficitas gerokai padidėjo po COVID-19 pandemijos sukelto nuosmukio ir dėl to ekonomika tapo neatspari išorės finansavimo sukrėtimams. Išliekant dideliam einamosios sąskaitos deficitui, kyla pavojus, kad grynoji tarptautinių investicijų pozicija toliau bus neigiama. Aiškiai matomi perkaitimo požymiai: grynoji infliacija yra ypač didelė, darbo užmokestis auga dviženkliu skaičiumi, o nedarbo lygis yra palyginti žemas. Tikimasi, kad išlaidų konkurencingumo rodikliai stabilizuosis, tačiau struktūrinės problemos išlieka. Atrodo, kad valiutos kursas viršija lygį, kurį rodo pagrindiniai rodikliai, ir tebėra griežtai reguliuojamas. Kelerius metus valdžios sektoriaus deficitas buvo didelis ir lėmė didžiąją dalį paklausos pertekliaus ir vėliau susidariusio išorės deficito; nepaisant to, kad valdžios sektoriaus deficito būklė gerėja, vis dar prognozuojama, kad 2023 m. ir 2024 m. jis išliks didelis. Valdžios sektoriaus deficito mažėjimą 2022 m. daugiausia lėmė didelis nominaliojo BVP augimas, kuris savo ruožtu labai priklauso nuo vidaus paklausos perkaitimo. Rizikos priedai ir valstybės skolinimosi išlaidos yra gerokai didesnės nei prieš pandemiją. Atsižvelgiant į nuolat griežtėjančias pasaulines likvidumo sąlygas, bus svarbu pakeisti vyraujančias tendencijas. Siekiant, kad paklausa labiau atitiktų pasiūlą ir būtų apribotas vidaus ir išorės deficitas, ateityje pirmenybė turėtų būti teikiama fiskaliniam koregavimui. Visiškas mokesčių ir pensijų reformų, įtrauktų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, įgyvendinimas, taip pat fiskalinių tikslų pagal perviršinio deficito procedūrą laikymasis labai padėtų suvaldyti dabartinę dinamiką;

| (13) | 2020 m. balandžio 3 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/509 (7) dėl perviršinio deficito susidarymo Rumunijoje, nes 2019 m. šalyje nebuvo laikomasi deficito kriterijaus. 2020 m. balandžio 3 d. Taryba taip pat paskelbė rekomendaciją (8) siekiant panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje ne vėliau kaip 2022 m.. Atsižvelgdama į didelį ekonominės veiklos susitraukimą, susijusį su COVID-19 pandemija, ir į susijusį fiskalinės politikos poreikį paremti atsigavimą, 2021 m. birželio 18 d. Taryba paskelbė naują rekomendaciją (9) panaikinti perviršinį deficitą Rumunijoje ne vėliau kaip 2024 m. 2021 m. birželio 18 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Rumunijai sumažinti savo valdžios sektoriaus deficitą iki 8,0 % BVP 2021 m., 6,2 % BVP 2022 m., 4,4 % BVP 2023 m. ir 2,9 % BVP 2024 m. Tai atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalųjį augimą: 3,4 % 2021 m., 1,3 % 2022 m., 0,9 % 2023 m. ir 0,0 % 2024 m. Tai atitinka metinį struktūrinį koregavimą: 0,7 % BVP 2021 m., 1,8 % BVP 2022 m., 1,7 % BVP 2023 m. ir 1,5 % BVP 2024 m. 2021 m. birželio 18 d. rekomendacijoje taip pat nurodyta, kad bet kokios nenumatytos pajamos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti ir kad Rumunija turėtų užtikrinti visapusišką ir veiksmingą savo nacionalinės fiskalinės sistemos taikymą. Galiausiai Taryba taip pat pareiškė, kad siekiant užtikrinti sėkmingą vidutinės trukmės fiskalinės strategijos įgyvendinimą, bus svarbu fiskalinį konsolidavimą remti visapusiškomis reformomis; |
| --- | --- |

(13)

2020 m. balandžio 3 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/509 (7) dėl perviršinio deficito susidarymo Rumunijoje, nes 2019 m. šalyje nebuvo laikomasi deficito kriterijaus. 2020 m. balandžio 3 d. Taryba taip pat paskelbė rekomendaciją (8) siekiant panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje ne vėliau kaip 2022 m.. Atsižvelgdama į didelį ekonominės veiklos susitraukimą, susijusį su COVID-19 pandemija, ir į susijusį fiskalinės politikos poreikį paremti atsigavimą, 2021 m. birželio 18 d. Taryba paskelbė naują rekomendaciją (9) panaikinti perviršinį deficitą Rumunijoje ne vėliau kaip 2024 m. 2021 m. birželio 18 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Rumunijai sumažinti savo valdžios sektoriaus deficitą iki 8,0 % BVP 2021 m., 6,2 % BVP 2022 m., 4,4 % BVP 2023 m. ir 2,9 % BVP 2024 m. Tai atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalųjį augimą: 3,4 % 2021 m., 1,3 % 2022 m., 0,9 % 2023 m. ir 0,0 % 2024 m. Tai atitinka metinį struktūrinį koregavimą: 0,7 % BVP 2021 m., 1,8 % BVP 2022 m., 1,7 % BVP 2023 m. ir 1,5 % BVP 2024 m. 2021 m. birželio 18 d. rekomendacijoje taip pat nurodyta, kad bet kokios nenumatytos pajamos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti ir kad Rumunija turėtų užtikrinti visapusišką ir veiksmingą savo nacionalinės fiskalinės sistemos taikymą. Galiausiai Taryba taip pat pareiškė, kad siekiant užtikrinti sėkmingą vidutinės trukmės fiskalinės strategijos įgyvendinimą, bus svarbu fiskalinį konsolidavimą remti visapusiškomis reformomis;

| (14) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Rumunijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,1 % BVP 2021 m. iki 6,2 % BVP 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 48,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 47,3 % 2022 m. pabaigoje. Tai atitinka Tarybos rekomenduotą 2022 m. nominaliojo deficito tikslą. 2022 m. struktūrinio balanso koregavimas buvo 0,4 procentinio punkto BVP, t. y. buvo gerokai mažesnis už rekomenduojamą 1,8 procentinio punkto BVP. Todėl reikia atlikti išsamią išlaidų kriterijumi grindžiamą analizę. 2022 m. grynasis pirminių išlaidų augimas (pakoreguotas pagal vienkartines priemones ir fiskalinės politikos priemones pajamų srityje) buvo 14,1 %, t. y. viršijo rekomenduojamą 1,3 % augimą. Struktūrinio balanso gerėjimas 2022 m. beveik sustojo, nors valdžios sektoriaus pajamos buvo gerokai didesnės, nei tikėtasi, nes jas skatino spartus realiojo BVP augimas, didelė infliacija ir palanki ekonomikos augimo struktūra. Kalbant apie išlaidas, viešojo sektoriaus darbo užmokestis ir prekių bei paslaugų pirkimas sumažėjo, kaip nominaliojo BVP dalis, dėl dalinio indeksavimo ir savanoriškai nustatytos viršutinės pirkimo ribos. Tačiau dauguma kitų išlaidų punktų didėjo daug greičiau, nei planuota, iš dalies dėl didelės netikėtos infliacijos, o tai reiškia, kad dalis nenumatytų pajamų buvo panaudota papildomoms išlaidoms, susijusioms su planais, finansuoti; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Rumunijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,1 % BVP 2021 m. iki 6,2 % BVP 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 48,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 47,3 % 2022 m. pabaigoje. Tai atitinka Tarybos rekomenduotą 2022 m. nominaliojo deficito tikslą. 2022 m. struktūrinio balanso koregavimas buvo 0,4 procentinio punkto BVP, t. y. buvo gerokai mažesnis už rekomenduojamą 1,8 procentinio punkto BVP. Todėl reikia atlikti išsamią išlaidų kriterijumi grindžiamą analizę. 2022 m. grynasis pirminių išlaidų augimas (pakoreguotas pagal vienkartines priemones ir fiskalinės politikos priemones pajamų srityje) buvo 14,1 %, t. y. viršijo rekomenduojamą 1,3 % augimą. Struktūrinio balanso gerėjimas 2022 m. beveik sustojo, nors valdžios sektoriaus pajamos buvo gerokai didesnės, nei tikėtasi, nes jas skatino spartus realiojo BVP augimas, didelė infliacija ir palanki ekonomikos augimo struktūra. Kalbant apie išlaidas, viešojo sektoriaus darbo užmokestis ir prekių bei paslaugų pirkimas sumažėjo, kaip nominaliojo BVP dalis, dėl dalinio indeksavimo ir savanoriškai nustatytos viršutinės pirkimo ribos. Tačiau dauguma kitų išlaidų punktų didėjo daug greičiau, nei planuota, iš dalies dėl didelės netikėtos infliacijos, o tai reiškia, kad dalis nenumatytų pajamų buvo panaudota papildomoms išlaidoms, susijusioms su planais, finansuoti;

| (15) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios fiskalinės politikos priemonės apėmė viršutines elektros energijos kainų ir gamtinių dujų tarifų ribas tiek buitiniams, tiek nebuitiniams vartotojams. Jos taip pat apėmė specialias išmokas mažas pajamas gaunantiems pensininkams, maisto kuponus mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams (įskaitant pensininkus ir studentus) ir kuro subsidijas. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, kuriais apmokestinamas nenumatytas šalies energijos gamybos įmonių pelnas. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,4 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui nedidelį poveikį taip pat daro laikinosios apsaugos iš Ukrainos perkeltiems asmenims teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,0–0,1 % BVP; |
| --- | --- |

(15)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios fiskalinės politikos priemonės apėmė viršutines elektros energijos kainų ir gamtinių dujų tarifų ribas tiek buitiniams, tiek nebuitiniams vartotojams. Jos taip pat apėmė specialias išmokas mažas pajamas gaunantiems pensininkams, maisto kuponus mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams (įskaitant pensininkus ir studentus) ir kuro subsidijas. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, kuriais apmokestinamas nenumatytas šalies energijos gamybos įmonių pelnas. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,4 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui nedidelį poveikį taip pat daro laikinosios apsaugos iš Ukrainos perkeltiems asmenims teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,0–0,1 % BVP;

| (16) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. konvergencijos programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, yra palyginti atsargus ir yra palankesnis nei numatyta Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 2,8 %, o 2024 m. – 4,8 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 3,2 %, o 2024 m. – 3,5 %. Komisijos prognozė, kurioje 2024 m. numatomas gerokai mažesnis augimas, atspindi Komisijos nuomonę dėl uždelsto pinigų politikos griežtinimo poveikio ekonomikai. Ji taip pat atspindi Komisijos nuomonę, kad Rumunijos ekonomika šiuo metu veikia arti savo potencialaus lygio, o tai atrodo pagrįsta, atsižvelgiant į aukštą ir stabilų grynosios infliacijos lygį ir palyginti nedidelį nedarbo lygį. Tai riboja neinfliacinio augimo potencialą; |
| --- | --- |

(16)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. konvergencijos programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, yra palyginti atsargus ir yra palankesnis nei numatyta Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 2,8 %, o 2024 m. – 4,8 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 3,2 %, o 2024 m. – 3,5 %. Komisijos prognozė, kurioje 2024 m. numatomas gerokai mažesnis augimas, atspindi Komisijos nuomonę dėl uždelsto pinigų politikos griežtinimo poveikio ekonomikai. Ji taip pat atspindi Komisijos nuomonę, kad Rumunijos ekonomika šiuo metu veikia arti savo potencialaus lygio, o tai atrodo pagrįsta, atsižvelgiant į aukštą ir stabilų grynosios infliacijos lygį ir palyginti nedidelį nedarbo lygį. Tai riboja neinfliacinio augimo potencialą;

| (17) | 2023 m. konvergencijos programoje vyriausybė numato, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 6,2 % BVP 2022 m. iki 4,4 % BVP 2023 m., kaip rekomendavo Taryba. Didelis sumažėjimas atspindi planuojamą išlaidų ribojimą, įskaitant didelį viešojo sektoriaus darbuotojų realiojo darbo užmokesčio sumažėjimą ir tam tikras pajamas didinančias priemones, įskaitant dividendų mokesčio tarifo padidinimą, ribos sumažinimą siekiant pasinaudoti mažu mokesčio tarifu pagal labai mažų įmonių režimą ir PVM tarifų tam tikriems produktams padidinimą. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 47,3 % 2022 m. pabaigoje iki 47,1 % 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(17)

2023 m. konvergencijos programoje vyriausybė numato, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 6,2 % BVP 2022 m. iki 4,4 % BVP 2023 m., kaip rekomendavo Taryba. Didelis sumažėjimas atspindi planuojamą išlaidų ribojimą, įskaitant didelį viešojo sektoriaus darbuotojų realiojo darbo užmokesčio sumažėjimą ir tam tikras pajamas didinančias priemones, įskaitant dividendų mokesčio tarifo padidinimą, ribos sumažinimą siekiant pasinaudoti mažu mokesčio tarifu pagal labai mažų įmonių režimą ir PVM tarifų tam tikriems produktams padidinimą. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 47,3 % 2022 m. pabaigoje iki 47,1 % 2023 m. pabaigoje;

| (18) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Tai priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., konkrečiai, elektros energijos kainų ir gamtinių dujų tarifų viršutinės ribos, subsidijos mažas pajamas gaunančioms gyventojų grupėms ir specialios išmokos mažas pajamas gaunantiems pensininkams. Tų priemonių išlaidas ir toliau iš esmės kompensuoja vidaus energijos tiekėjų nenumatytam pelnui ir prekybos maržoms taikomi mokesčiai. Atsižvelgiant į tas pajamas, numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP. 2023 m. dauguma priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius, nors jomis nevisiškai atsižvelgiama į kainų signalą mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(18)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Tai priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., konkrečiai, elektros energijos kainų ir gamtinių dujų tarifų viršutinės ribos, subsidijos mažas pajamas gaunančioms gyventojų grupėms ir specialios išmokos mažas pajamas gaunantiems pensininkams. Tų priemonių išlaidas ir toliau iš esmės kompensuoja vidaus energijos tiekėjų nenumatytam pelnui ir prekybos maržoms taikomi mokesčiai. Atsižvelgiant į tas pajamas, numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP. 2023 m. dauguma priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius, nors jomis nevisiškai atsižvelgiama į kainų signalą mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą;

| (19) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4,7 % BVP. Tai yra 0,3 procentinio punkto BVP daugiau nei 2023 m. konvergencijos programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl didesnių prognozuojamų išlaidų, ypač prekių ir paslaugų, socialinių pervedimų ir kitų einamųjų išlaidų visos jos, kaip tikimasi, didės gerokai lėčiau nei 2023 m. konvergencijos programoje numatyta infliacija. Komisija taip pat prognozuoja šiek tiek didesnį mokestinių pajamų augimą nei 2023 m. konvergencijos programoje, daugiausia dėl didesnio BVP augimo. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas šiek tiek mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP (45,6 % 2023 m. pabaigoje) nei 2023 m. konvergencijos programoje; |
| --- | --- |

(19)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4,7 % BVP. Tai yra 0,3 procentinio punkto BVP daugiau nei 2023 m. konvergencijos programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl didesnių prognozuojamų išlaidų, ypač prekių ir paslaugų, socialinių pervedimų ir kitų einamųjų išlaidų visos jos, kaip tikimasi, didės gerokai lėčiau nei 2023 m. konvergencijos programoje numatyta infliacija. Komisija taip pat prognozuoja šiek tiek didesnį mokestinių pajamų augimą nei 2023 m. konvergencijos programoje, daugiausia dėl didesnio BVP augimo. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas šiek tiek mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP (45,6 % 2023 m. pabaigoje) nei 2023 m. konvergencijos programoje;

| (20) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas 2023 m. nominalusis deficitas yra 0,3 procentinio punkto BVP didesnis už Tarybos rekomenduotą nominaliojo deficito tikslą. Numatoma, kad struktūrinis koregavimas sudarys apie 1,5 % BVP, o tai rodo realiojo darbo užmokesčio sumažėjimą viešajame sektoriuje ir įšaldytą naujų valstybės tarnautojų įdarbinimą, taip pat pirmiau aprašytas pajamų priemones. Tačiau koregavimas yra šiek tiek mažesnis nei rekomenduojamas 1,7 procentinio punkto BVP. Todėl reikia atlikti išsamią išlaidų kriterijumi grindžiamą analizę. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje prognozuojama, kad 2023 m. grynasis pirminių išlaidų augimas (pakoreguotas pagal vienkartines priemones ir fiskalinės politikos priemones pajamų srityje) bus 8,3 %, t. y. viršys rekomenduojamą 0,9 % augimą. Taigi, visi trys rodikliai rodo nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo riziką. Esant didelei infliacijai, valdžios sektoriaus išlaidos toliau didės sparčiau, nei 2021 m. birželio 18 d. rekomendavo Taryba. Remiantis nuodugnia analize, kyla rizika, kad Rumunija nesilaikys 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacijoje nustatytų 2023 m. fiskalinių tikslų; |
| --- | --- |

(20)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas 2023 m. nominalusis deficitas yra 0,3 procentinio punkto BVP didesnis už Tarybos rekomenduotą nominaliojo deficito tikslą. Numatoma, kad struktūrinis koregavimas sudarys apie 1,5 % BVP, o tai rodo realiojo darbo užmokesčio sumažėjimą viešajame sektoriuje ir įšaldytą naujų valstybės tarnautojų įdarbinimą, taip pat pirmiau aprašytas pajamų priemones. Tačiau koregavimas yra šiek tiek mažesnis nei rekomenduojamas 1,7 procentinio punkto BVP. Todėl reikia atlikti išsamią išlaidų kriterijumi grindžiamą analizę. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje prognozuojama, kad 2023 m. grynasis pirminių išlaidų augimas (pakoreguotas pagal vienkartines priemones ir fiskalinės politikos priemones pajamų srityje) bus 8,3 %, t. y. viršys rekomenduojamą 0,9 % augimą. Taigi, visi trys rodikliai rodo nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo riziką. Esant didelei infliacijai, valdžios sektoriaus išlaidos toliau didės sparčiau, nei 2021 m. birželio 18 d. rekomendavo Taryba. Remiantis nuodugnia analize, kyla rizika, kad Rumunija nesilaikys 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacijoje nustatytų 2023 m. fiskalinių tikslų;

| (21) | 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad, laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacijos, pagal perviršinio deficito procedūrą 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,9 % BVP. 2024 m. planuojamas sumažėjimas daugiausia atspindi nuolatinį išlaidų ribojimą: prognozuojama, kad valdžios sektoriaus išlaidos mažės nuo 38,4 % BVP iki 36,9 % BVP. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 46,1 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,4 % BVP. Šis dydis yra didesnis nei 2023 m. konvergencijos programoje numatytas deficitas, nes paskelbtų priemonių nepakanka, kad būtų pasiektos Tarybos pagal perviršinio deficito procedūrą rekomenduotos fiskalinės pastangos. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. pabaigoje valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP bus didesnis, t. y. 46,1 %; |
| --- | --- |

(21)

2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad, laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacijos, pagal perviršinio deficito procedūrą 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,9 % BVP. 2024 m. planuojamas sumažėjimas daugiausia atspindi nuolatinį išlaidų ribojimą: prognozuojama, kad valdžios sektoriaus išlaidos mažės nuo 38,4 % BVP iki 36,9 % BVP. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 46,1 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,4 % BVP. Šis dydis yra didesnis nei 2023 m. konvergencijos programoje numatytas deficitas, nes paskelbtų priemonių nepakanka, kad būtų pasiektos Tarybos pagal perviršinio deficito procedūrą rekomenduotos fiskalinės pastangos. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. pabaigoje valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP bus didesnis, t. y. 46,1 %;

| (22) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje prognozuojamas 2024 m. nominalusis deficitas yra 1,5 procentinio punkto BVP didesnis už Tarybos rekomenduotą nominaliojo deficito tikslą, o 2024 m. struktūrinio balanso koregavimas turėtų būti tik 0,3 procentinio punkto BVP, palyginti su rekomenduojamu 1,5 procentinio punkto BVP. Todėl reikia atlikti išsamią išlaidų kriterijumi grindžiamą analizę. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje prognozuojama, kad 2024 m. grynasis pirminių išlaidų augimas (pakoreguotas pagal vienkartines priemones ir fiskalinės politikos priemones pajamų srityje) bus 9,5 %, t. y. viršys rekomenduojamą 0,0 % augimą. Taigi, visi trys rodikliai rodo nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo riziką. Tai, kad 2024 m. nenumatoma didelių fiskalinių pastangų, iš dalies atspindi indeksavimo taisyklių Rumunijoje poveikį (2024 m. pensijų ir minimalaus darbo užmokesčio indeksavimo etapas atspindės 2022 m. užfiksuotą aukštą infliacijos lygį). Tačiau reikėtų pažymėti, kad į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos kelios priemonės ir reformos, kurias laiku priėmus ir įgyvendinus, jau 2024 m. būtų galima gerokai padidinti valdžios sektoriaus pajamas ir padėti pasiekti deficito tikslą. Apskritai, remiantis nuodugnia analize, kyla rizika, kad Rumunija nesilaikys 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacijoje nustatytų 2024 m. fiskalinių tikslų. Atsižvelgiant į riziką, kad 2023 ir 2024 m. nebus pasiekti rekomenduojami fiskaliniai tikslai, reikia papildomų biudžeto priemonių, kad būtų laikomasi koregavimo plano ir iki 2024 m. panaikintas perviršinis deficitas ir sustiprinta išorės pozicija; |
| --- | --- |

(22)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje prognozuojamas 2024 m. nominalusis deficitas yra 1,5 procentinio punkto BVP didesnis už Tarybos rekomenduotą nominaliojo deficito tikslą, o 2024 m. struktūrinio balanso koregavimas turėtų būti tik 0,3 procentinio punkto BVP, palyginti su rekomenduojamu 1,5 procentinio punkto BVP. Todėl reikia atlikti išsamią išlaidų kriterijumi grindžiamą analizę. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje prognozuojama, kad 2024 m. grynasis pirminių išlaidų augimas (pakoreguotas pagal vienkartines priemones ir fiskalinės politikos priemones pajamų srityje) bus 9,5 %, t. y. viršys rekomenduojamą 0,0 % augimą. Taigi, visi trys rodikliai rodo nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo riziką. Tai, kad 2024 m. nenumatoma didelių fiskalinių pastangų, iš dalies atspindi indeksavimo taisyklių Rumunijoje poveikį (2024 m. pensijų ir minimalaus darbo užmokesčio indeksavimo etapas atspindės 2022 m. užfiksuotą aukštą infliacijos lygį). Tačiau reikėtų pažymėti, kad į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos kelios priemonės ir reformos, kurias laiku priėmus ir įgyvendinus, jau 2024 m. būtų galima gerokai padidinti valdžios sektoriaus pajamas ir padėti pasiekti deficito tikslą. Apskritai, remiantis nuodugnia analize, kyla rizika, kad Rumunija nesilaikys 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacijoje nustatytų 2024 m. fiskalinių tikslų. Atsižvelgiant į riziką, kad 2023 ir 2024 m. nebus pasiekti rekomenduojami fiskaliniai tikslai, reikia papildomų biudžeto priemonių, kad būtų laikomasi koregavimo plano ir iki 2024 m. panaikintas perviršinis deficitas ir sustiprinta išorės pozicija;

| (23) | 2023 m. konvergencijos programoje nurodomos pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą planuojamos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima reikšmingas pensijų sistemos reformas (tiek specialių pensijų, tiek bendrųjų sistemų), plataus užmojo mokesčių reformą, pastangas stiprinti mokesčių administravimą ir valstybės valdomų įmonių reformas. Visapusiškas šių reformų įgyvendinimas padėtų pasiekti Tarybos pagal perviršinio deficito procedūrą nustatytus deficito tikslus; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. konvergencijos programoje nurodomos pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą planuojamos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima reikšmingas pensijų sistemos reformas (tiek specialių pensijų, tiek bendrųjų sistemų), plataus užmojo mokesčių reformą, pastangas stiprinti mokesčių administravimą ir valstybės valdomų įmonių reformas. Visapusiškas šių reformų įgyvendinimas padėtų pasiekti Tarybos pagal perviršinio deficito procedūrą nustatytus deficito tikslus;

| (24) | 2023 m. konvergencijos programoje numatyta 2025 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisija taip pat daro prielaidą, kad bus laipsniškai panaikintos beveik visos energijos paramos priemonės (grynosios pajamos 2024 m. sudarys 0,1 % BVP). Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos nepradės vėl didėti; |
| --- | --- |

(24)

2023 m. konvergencijos programoje numatyta 2025 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių. Komisija taip pat daro prielaidą, kad bus laipsniškai panaikintos beveik visos energijos paramos priemonės (grynosios pajamos 2024 m. sudarys 0,1 % BVP). Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos nepradės vėl didėti;

| (25) | 2023 m. konvergencijos programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. konvergencijos programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus deficitas 2025 ir 2026 m. turėtų išlikti 2,9 % BVP, remiantis tuo, kad realusis BVP 2025 m. augs 5,0 %, o 2026 m. – 4,6 %, t. y. gerokai viršijant potencialą. Išlaidų ir BVP santykis, smarkiai sumažėjęs nuo 39,8 % 2021 m. iki 36,9 % 2024 m., 2025 ir 2026 m. išliktų maždaug nepakitęs. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 46,1 % 2024 m. pabaigoje iki 45,4 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(25)

2023 m. konvergencijos programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. konvergencijos programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus deficitas 2025 ir 2026 m. turėtų išlikti 2,9 % BVP, remiantis tuo, kad realusis BVP 2025 m. augs 5,0 %, o 2026 m. – 4,6 %, t. y. gerokai viršijant potencialą. Išlaidų ir BVP santykis, smarkiai sumažėjęs nuo 39,8 % 2021 m. iki 36,9 % 2024 m., 2025 ir 2026 m. išliktų maždaug nepakitęs. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 46,1 % 2024 m. pabaigoje iki 45,4 % iki 2026 m. pabaigos;

| (26) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas jau įgyvendinamas, tačiau didėja įgyvendinimo vėlavimo rizika. Rumunija pateikė du mokėjimo prašymus, atitinkančius 72 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpines ir siektinas reikšmes, todėl pagal pirmąjį mokėjimo prašymą išmokėta 2,6 mlrd. EUR, atėmus išankstinį finansavimą, o antrasis prašymas dar vertinamas. Didėjanti rizika, kad bus vėluojama įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, kyla dėl silpno valdymo ir ribotų viešojo administravimo gebėjimų. Siekiant geriau koordinuoti planą ir laiku įgyvendinti investicijas, labai svarbu spręsti šiuos klausimus, be kita ko, užtikrinant pakankamus žmogiškuosius išteklius. Be to, norint užbaigti svarbias struktūrines reformas, reikės nuolatinio politinio įsipareigojimo ir atsakomybės. Atsižvelgiant į didelę plano makroekonominę ir fiskalinę svarbą, siekiant suvaldyti išorės ir fiskalinį pažeidžiamumą, labai svarbu laiku ir visapusiškai įgyvendinti priemones. Tikimasi, kad planas bus peržiūrėtas 2023 m., į jį, be kita ko, bus įtrauktas skyrius „REPowerEU“, kartu atsižvelgiant į negrąžintinos paramos sumažėjimą dėl tvirto Rumunijos ekonomikos atsigavimo. Šiuo klausimu vyksta diskusijos. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Rumunijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(26)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas jau įgyvendinamas, tačiau didėja įgyvendinimo vėlavimo rizika. Rumunija pateikė du mokėjimo prašymus, atitinkančius 72 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpines ir siektinas reikšmes, todėl pagal pirmąjį mokėjimo prašymą išmokėta 2,6 mlrd. EUR, atėmus išankstinį finansavimą, o antrasis prašymas dar vertinamas. Didėjanti rizika, kad bus vėluojama įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, kyla dėl silpno valdymo ir ribotų viešojo administravimo gebėjimų. Siekiant geriau koordinuoti planą ir laiku įgyvendinti investicijas, labai svarbu spręsti šiuos klausimus, be kita ko, užtikrinant pakankamus žmogiškuosius išteklius. Be to, norint užbaigti svarbias struktūrines reformas, reikės nuolatinio politinio įsipareigojimo ir atsakomybės. Atsižvelgiant į didelę plano makroekonominę ir fiskalinę svarbą, siekiant suvaldyti išorės ir fiskalinį pažeidžiamumą, labai svarbu laiku ir visapusiškai įgyvendinti priemones. Tikimasi, kad planas bus peržiūrėtas 2023 m., į jį, be kita ko, bus įtrauktas skyrius „REPowerEU“, kartu atsižvelgiant į negrąžintinos paramos sumažėjimą dėl tvirto Rumunijos ekonomikos atsigavimo. Šiuo klausimu vyksta diskusijos. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Rumunijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (27) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Rumunijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Rumunijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(27)

2022 m. Komisija patvirtino visus Rumunijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Rumunijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (28) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Rumunijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su energetikos politika ir žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

(28)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Rumunijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su energetikos politika ir žaliąja pertvarka;

| (29) | Rumunija susiduria su uždaviniais, susijusiais su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, nes šalis vis dar labai priklausoma nuo iškastinio kuro. Palyginti su 2020 m., iškastinio kuro (anglių, naftos ir dujų) dalis 2021 m. šiek tiek padidėjo. 2021 m. ji siekė 72 %, o atsinaujinančiųjų išteklių – tik apie 20 %. Rumunija yra antra pagal dydį dujų gamintoja Sąjungoje, daugiausia aprūpinanti vidaus rinką. Dėmesys veiksmingai atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrai, gerokai efektyviau energiją vartojančių būstų sektoriui ir naujų technologijų naudojimui pramonėje padėtų Rumunijai pasiekti 2030 m. Sąjungos ir nacionalinius energetikos ir klimato srities tikslus, nustatytus pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinyje. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Rumunijoje sumažėjo 20 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius 5 metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (10). Rumunija galėtų taikyti laikinas dujų poreikio mažinimo priemones iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (11); |
| --- | --- |

(29)

Rumunija susiduria su uždaviniais, susijusiais su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, nes šalis vis dar labai priklausoma nuo iškastinio kuro. Palyginti su 2020 m., iškastinio kuro (anglių, naftos ir dujų) dalis 2021 m. šiek tiek padidėjo. 2021 m. ji siekė 72 %, o atsinaujinančiųjų išteklių – tik apie 20 %. Rumunija yra antra pagal dydį dujų gamintoja Sąjungoje, daugiausia aprūpinanti vidaus rinką. Dėmesys veiksmingai atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrai, gerokai efektyviau energiją vartojančių būstų sektoriui ir naujų technologijų naudojimui pramonėje padėtų Rumunijai pasiekti 2030 m. Sąjungos ir nacionalinius energetikos ir klimato srities tikslus, nustatytus pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinyje. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Rumunijoje sumažėjo 20 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius 5 metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (10). Rumunija galėtų taikyti laikinas dujų poreikio mažinimo priemones iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (11);

| (30) | siekiant sumažinti iškastinio kuro naudojimą ir paspartinti energetikos pertvarką, labai svarbu didinti tinklo pajėgumus. Uždaromų anglimis ir lignitu kūrenamų elektrinių, kurias, kaip nustatyta Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane, numatoma baigti eksploatuoti iki 2032 m., elektros energijos pajėgumai turėtų būti pakeisti atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais. Tačiau esami elektros energijos perdavimo ir paskirstymo tinklai riboja naujų atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumų įsisavinimą. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą stabdo tinklo kliūtys. Reikia investuoti į esamų tinklų atnaujinimą ir skaitmenizaciją, kad būtų galima integruoti naują gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir padidinti jungčių su kaimyninėmis valstybėmis narėmis pajėgumus, laikantis klimato srities tikslų. Norint patenkinti paklausos ir lankstumo poreikius, reikėtų pakankamo ir išankstinio integruotos sistemos planavimo, kad būtų galima atnaujinti ir išplėsti tinklą (tiek perdavimo, tiek paskirstymo lygmeniu). Be to, supaprastinus energijai gaminti tinkamų vietų nustatymą ir dar labiau racionalizavus susijusias procedūras, be kita ko, supaprastinus mažo pajėgumo atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių (pvz., fotovoltinių plokščių) diegimą pastatuose, pagerėtų dabartinė padėtis, kai gauti leidimus statyti atsinaujinančiųjų išteklių elektrines yra palyginti lengva, tačiau gauti reikiamus leidimus joms prijungti prie tinklo yra sudėtingiau; |
| --- | --- |

(30)

siekiant sumažinti iškastinio kuro naudojimą ir paspartinti energetikos pertvarką, labai svarbu didinti tinklo pajėgumus. Uždaromų anglimis ir lignitu kūrenamų elektrinių, kurias, kaip nustatyta Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane, numatoma baigti eksploatuoti iki 2032 m., elektros energijos pajėgumai turėtų būti pakeisti atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais. Tačiau esami elektros energijos perdavimo ir paskirstymo tinklai riboja naujų atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumų įsisavinimą. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą stabdo tinklo kliūtys. Reikia investuoti į esamų tinklų atnaujinimą ir skaitmenizaciją, kad būtų galima integruoti naują gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir padidinti jungčių su kaimyninėmis valstybėmis narėmis pajėgumus, laikantis klimato srities tikslų. Norint patenkinti paklausos ir lankstumo poreikius, reikėtų pakankamo ir išankstinio integruotos sistemos planavimo, kad būtų galima atnaujinti ir išplėsti tinklą (tiek perdavimo, tiek paskirstymo lygmeniu). Be to, supaprastinus energijai gaminti tinkamų vietų nustatymą ir dar labiau racionalizavus susijusias procedūras, be kita ko, supaprastinus mažo pajėgumo atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių (pvz., fotovoltinių plokščių) diegimą pastatuose, pagerėtų dabartinė padėtis, kai gauti leidimus statyti atsinaujinančiųjų išteklių elektrines yra palyginti lengva, tačiau gauti reikiamus leidimus joms prijungti prie tinklo yra sudėtingiau;

| (31) | statybų sektoriuje didesni nacionaliniai 2030 m. tikslai pareikalautų papildomo finansavimo šalies pastatų fondui. Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta renovuoti 2,4 mln. m2 viešųjų pastatų ir 4,4 mln. m2 gyvenamųjų pastatų, o pagal sanglaudos politiką abiejuose sektoriuose skirta lėšų 1,6 mln. m2 renovuoti. Tačiau menkos galimybės gauti su energine renovacija ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiais susijusią informaciją ir finansavimą labai trukdo toliau gerinti padėtį. Visų pirma, geresnės namų ūkių ir mažųjų įmonių galimybės gauti finansavimą, siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą, labai padėtų sumažinti Rumunijos priklausomybę nuo iškastinio kuro, kartu spręstų ir energijos nepritekliaus problemą. Be to, regionų ir vietos valdžios institucijos galėtų pateikti daugiau informacijos apie tai, kaip gauti lėšų su energija susijusiai renovacijai ir kokios rūšies nedideli atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiai galėtų būti naudojami pastatuose ir namų ūkiuose; |
| --- | --- |

(31)

statybų sektoriuje didesni nacionaliniai 2030 m. tikslai pareikalautų papildomo finansavimo šalies pastatų fondui. Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta renovuoti 2,4 mln. m2 viešųjų pastatų ir 4,4 mln. m2 gyvenamųjų pastatų, o pagal sanglaudos politiką abiejuose sektoriuose skirta lėšų 1,6 mln. m2 renovuoti. Tačiau menkos galimybės gauti su energine renovacija ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiais susijusią informaciją ir finansavimą labai trukdo toliau gerinti padėtį. Visų pirma, geresnės namų ūkių ir mažųjų įmonių galimybės gauti finansavimą, siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą, labai padėtų sumažinti Rumunijos priklausomybę nuo iškastinio kuro, kartu spręstų ir energijos nepritekliaus problemą. Be to, regionų ir vietos valdžios institucijos galėtų pateikti daugiau informacijos apie tai, kaip gauti lėšų su energija susijusiai renovacijai ir kokios rūšies nedideli atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiai galėtų būti naudojami pastatuose ir namų ūkiuose;

| (32) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių, kurios būtų remiamos pagal veiksmingą, aktyvią darbo rinkos politiką. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Rumunijoje trūko keleto profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, darbininkų izoliuotojų, statybos inžinierių ir statybos vadovų; |
| --- | --- |

(32)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių, kurios būtų remiamos pagal veiksmingą, aktyvią darbo rinkos politiką. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Kaip pranešta, 2022 m. Rumunijoje trūko keleto profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai arba žinios, darbuotojų, be kita ko, darbininkų izoliuotojų, statybos inžinierių ir statybos vadovų;

| (33) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (12) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(33)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (12) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (34) | atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir jos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda šalinti pažeidžiamumą, susijusį su išorės sąskaitomis, kurias veikė didelis fiskalinis deficitas, ir su vėl iškylančiomis konkurencingumo problemomis. 2 ir 3 rekomendacijos padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją, |
| --- | --- |

(34)

atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir jos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda šalinti pažeidžiamumą, susijusį su išorės sąskaitomis, kurias veikė didelis fiskalinis deficitas, ir su vėl iškylančiomis konkurencingumo problemomis. 2 ir 3 rekomendacijos padeda įgyvendinti 1 rekomendaciją,

REKOMENDUOJA Rumunijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Kuo greičiau 2023 ir 2024 m. laipsniškai panaikinti galiojančias neatidėliotinas energijos paramos priemones, valdžios sektoriaus deficitui mažinti panaudojant su tuo susijusias sutaupytas lėšas. Jei dėl vėl padidėjusių energijos kainų reikėtų imtis naujų paramos priemonių arba toliau taikyti esamas paramos priemones, užtikrinti, kad tokiomis paramos priemonėmis būtų siekiama apsaugoti pažeidžiamus namų ūkius ir įmones, kad jos būtų fiskaliniu požiūriu prieinamos ir išlaikytų paskatas taupyti energiją.

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinio laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinio laikotarpio fiskalinė būklė.

2.

Užtikrinti veiksmingą valdymą ir stiprinti administracinius gebėjimus, kad būtų galima toliau sparčiai ir nuosekliai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Kuo greičiau užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir spartinti energetikos pertvarką, visų pirma greičiau diegiant atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir gerinant tinklo pajėgumus, kad rinkoje galėtų veikti nauji pajėgumai. Didinti energijos vartojimo efektyvumą ir pastatų renovacijos pastangų užmojus, be kita ko, suteikiant geresnę prieigą prie informacijos ir tvaraus finansavimo galimybes. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 12319/2021; dok. ST 12319/2021 ADD 1.

6

(7)  2020 m. balandžio 3 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/509 dėl perviršinio deficito susidarymo Rumunijoje (OL L 110, 2020 4 8, p. 58).

7

(8)  2020 m. balandžio 3 d. Tarybos rekomendacija siekiant panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje (OL C 116, 2020 4 8, p. 1).

8

(9)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija siekiant panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje (OL C 304, 2021 7 29, p. 111).

9

(10)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

10

(11)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

11

(12)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

12

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/224 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/224

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Slovėnijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Slovėnijos stabilumo programos

(2023/C 312/24)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovėnija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Slovėnijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovėnija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Slovėnijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Slovėnija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 28 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Slovėnijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Slovėnija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Slovėnija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 28 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Slovėnijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Slovėnija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 14 d. Slovėnija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 26 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Slovėnijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 14 d. Slovėnija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 26 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Slovėnijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Slovėnijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Slovėnijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Slovėnijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Slovėnijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Slovėnijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Slovėnijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Slovėnijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 4,6 % BVP 2021 m. iki 3,0 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 74,5 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 69,9 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptariama Slovėnijos biudžeto būklė, nes planuojama, kad jos valdžios sektoriaus deficitas 2023 m. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija konstatavo, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Slovėnija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą; |
| --- | --- |

(12)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Slovėnijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 4,6 % BVP 2021 m. iki 3,0 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 74,5 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 69,9 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptariama Slovėnijos biudžeto būklė, nes planuojama, kad jos valdžios sektoriaus deficitas 2023 m. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija konstatavo, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Slovėnija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą;

| (13) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė laikiną elektros energijai, dujoms, nuotoliniam šildymui ir malkinei medienai taikomo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sumažinimą, taip pat akcizų kurui, dujoms bei elektros energijai sumažinimą ir kurui taikomo CO2 mokesčio sumažinimą; o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė du mėnesius padidintą išmoką vaikui, išmoką už energiją socialiai pažeidžiamiems asmenims ir sumokėtomis kainomis, palyginti su 2021 m., grindžiamas subsidijas įmonėms. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,0 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 1,0 % BVP, palyginti su 4,1 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(13)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė laikiną elektros energijai, dujoms, nuotoliniam šildymui ir malkinei medienai taikomo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sumažinimą, taip pat akcizų kurui, dujoms bei elektros energijai sumažinimą ir kurui taikomo CO2 mokesčio sumažinimą; o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė du mėnesius padidintą išmoką vaikui, išmoką už energiją socialiai pažeidžiamiems asmenims ir sumokėtomis kainomis, palyginti su 2021 m., grindžiamas subsidijas įmonėms. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 1,0 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 1,0 % BVP, palyginti su 4,1 % 2021 m.;

| (14) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Slovėnijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. |
| --- | --- |

(14)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Slovėnijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

| (15) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio (1,2 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Slovėnija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,7 % BVP (2021 m. – 0,8 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,7 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Slovėnija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,4 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kurių imtasi siekiant sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (1,0 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Todėl Slovėnija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio (1,2 % BVP), kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Slovėnija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,7 % BVP (2021 m. – 0,8 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,7 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Slovėnija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,4 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemonių, kurių imtasi siekiant sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, papildomą poveikį (1,0 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Todėl Slovėnija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m., o vėlesniu laikotarpiu ją atitinka. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,8 %, o 2024 m. – 2,5 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 1,2 %, o 2024 m. – 2,2 %, daugiausia dėl mažesnio grynojo eksporto poveikio augimui; |
| --- | --- |

(16)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankesnis nei Komisijos 2023 m. pavasario prognozė dėl 2023 m., o vėlesniu laikotarpiu ją atitinka. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,8 %, o 2024 m. – 2,5 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 1,2 %, o 2024 m. – 2,2 %, daugiausia dėl mažesnio grynojo eksporto poveikio augimui;

| (17) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficito santykis padidės iki 4,1 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia atspindi didesnes viešąsias investicijas dėl ankstesnės 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos lėšų įsisavinimo laikotarpio pabaigos ir dideles subsidijas. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 69,9 % 2022 m. pabaigoje iki 68,9 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,7 % BVP. Tai yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl mažesnių viešųjų investicijų, nes įsisavinimo pajėgumai riboti, ir mažesnio su energija susijusių subsidijų ir priemonių, priimtų siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, panaudojimo. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 69,1 % 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(17)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficito santykis padidės iki 4,1 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia atspindi didesnes viešąsias investicijas dėl ankstesnės 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos lėšų įsisavinimo laikotarpio pabaigos ir dideles subsidijas. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 69,9 % 2022 m. pabaigoje iki 68,9 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,7 % BVP. Tai yra mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl mažesnių viešųjų investicijų, nes įsisavinimo pajėgumai riboti, ir mažesnio su energija susijusių subsidijų ir priemonių, priimtų siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, panaudojimo. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 69,1 % 2023 m. pabaigoje;

| (18) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės politikos priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma laikinas elektros energijai, dujoms, nuotoliniam šildymui ir malkinei medienai taikomo PVM sumažinimas, taip pat akcizų kurui, dujoms bei elektros energijai sumažinimas ir kurui taikomo CO2 mokesčio sumažinimas), ir naujos priemonės, pavyzdžiui, nauja ir didesnė sumokėtomis kainomis, palyginti su 2021 m., grindžiama subsidijų įmonėms sistema ir kompensacijos elektros energijos ir gamtinių dujų skirstytojams, tiekiantiems elektros energiją ir gamtines dujas vartotojams (pavyzdžiui, namų ūkiams ar mažosioms ir vidutinėms įmonėms), kurių elektros energijos ir gamtinių dujų kainoms taikomos vyriausybės nustatytos viršutinės kainų ribos. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,9 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. dauguma priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,6 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 1,0 % BVP) panaikinimas. |
| --- | --- |

(18)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės politikos priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma laikinas elektros energijai, dujoms, nuotoliniam šildymui ir malkinei medienai taikomo PVM sumažinimas, taip pat akcizų kurui, dujoms bei elektros energijai sumažinimas ir kurui taikomo CO2 mokesčio sumažinimas), ir naujos priemonės, pavyzdžiui, nauja ir didesnė sumokėtomis kainomis, palyginti su 2021 m., grindžiama subsidijų įmonėms sistema ir kompensacijos elektros energijos ir gamtinių dujų skirstytojams, tiekiantiems elektros energiją ir gamtines dujas vartotojams (pavyzdžiui, namų ūkiams ar mažosioms ir vidutinėms įmonėms), kurių elektros energijos ir gamtinių dujų kainoms taikomos vyriausybės nustatytos viršutinės kainų ribos. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,9 % BVP (10). Neatrodo, kad 2023 m. dauguma priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,6 % BVP 2022 m.). Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 1,0 % BVP) panaikinimas.

| (19) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Slovėnijai imtis veiksmų užtikrinti, kad 2023 m. nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Slovėnija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Slovėnijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(19)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Slovėnijai imtis veiksmų užtikrinti, kad 2023 m. nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Slovėnija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Slovėnijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (20) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 1,2 % BVP). Ir prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 1,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 % BVP. Taip yra nepaisant 0,5 % BVP tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, mažesnių išlaidų. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą skatina didesnės subsidijos (kurios apima energetikos priemones) ir padidėjusios viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidos. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 1,6 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,1 procentinio punkto (13). Todėl Slovėnija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicijas geležinkelių infrastruktūrą, potvynių prevenciją, sveikatos sektorių ir mokslinius tyrimus ir inovacijas, kurios finansuojama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 1,2 % BVP). Ir prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 1,2 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 % BVP. Taip yra nepaisant 0,5 % BVP tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, mažesnių išlaidų. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą skatina didesnės subsidijos (kurios apima energetikos priemones) ir padidėjusios viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidos. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 1,6 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,1 procentinio punkto (13). Todėl Slovėnija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicijas geležinkelių infrastruktūrą, potvynių prevenciją, sveikatos sektorių ir mokslinius tyrimus ir inovacijas, kurios finansuojama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,8 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia atspindi mažesnes subsidijas po to, kai buvo atšauktos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti energijos kainų padidėjimo ekonominį poveikį, ir mažesnes viešąsias investicijas po to, kai 2023 m. baigsis ankstesnės daugiametės finansinės programos Sąjungos lėšų įsisavinimas. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 66,5 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,9 % BVP. Tai yra didesnis nei 2023 m. stabilumo programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl didesnių kompensacijų darbuotojams ir dėl socialinių išmokų. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 66,6 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(21)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,8 % BVP. 2024 m. sumažėjimas daugiausia atspindi mažesnes subsidijas po to, kai buvo atšauktos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti energijos kainų padidėjimo ekonominį poveikį, ir mažesnes viešąsias investicijas po to, kai 2023 m. baigsis ankstesnės daugiametės finansinės programos Sąjungos lėšų įsisavinimas. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 66,5 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,9 % BVP. Tai yra didesnis nei 2023 m. stabilumo programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl didesnių kompensacijų darbuotojams ir dėl socialinių išmokų. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 66,6 % 2024 m. pabaigoje;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (23) | Reglamente (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,5 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (15) 2024 m. neturėtų viršyti 5,5 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,9 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(23)

Reglamente (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,5 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (15) 2024 m. neturėtų viršyti 5,5 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,9 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą;

| (24) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 3,0 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas; |
| --- | --- |

(24)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 3,0 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas;

| (25) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 6,4 % BVP 2023 m. iki 5,5 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir mažesnes bendras Sąjungos finansuojamas investicijas, tačiau didesnes investicijas pagal Priemonę. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima investicijas į geležinkelių infrastruktūrą, sveikatos sektorių, mokslinius tyrimus ir inovacijas ir žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų elementus, kurios yra įtrauktos ir į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą; |
| --- | --- |

(25)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 6,4 % BVP 2023 m. iki 5,5 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir mažesnes bendras Sąjungos finansuojamas investicijas, tačiau didesnes investicijas pagal Priemonę. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima investicijas į geležinkelių infrastruktūrą, sveikatos sektorių, mokslinius tyrimus ir inovacijas ir žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų elementus, kurios yra įtrauktos ir į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

| (26) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,2 % BVP 2025 m. ir iki 1,3 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas nuo 2024 m. iki 2023 m. stabilumo programos laikotarpio pabaigos išliks mažesnis nei 3 % BVP. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 66,5 % 2024 m. pabaigoje iki 63,5 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(26)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,2 % BVP 2025 m. ir iki 1,3 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas nuo 2024 m. iki 2023 m. stabilumo programos laikotarpio pabaigos išliks mažesnis nei 3 % BVP. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 66,5 % 2024 m. pabaigoje iki 63,5 % iki 2026 m. pabaigos;

| (27) | numatoma, kad sveikatos priežiūros išlaidos 2019–2070 m. padidės 1,5 procentinio punkto BVP, o ilgalaikės priežiūros išlaidos iki 2055 m. padvigubės. Slovėnija susiduria su vidutine rizika fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu ir didele rizika ilguoju laikotarpiu, o ją lemia išlaidos, susijusios su visuomenės senėjimu. Pastaraisiais metais šalis pradėjo visapusiškas sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros reformas. Tačiau ilgalaikės priežiūros reformos įgyvendinimas atidėtas, o jos finansavimas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais vis dar neužtikrinamas. Sveikatos priežiūros reformos planavimas taip pat rodo, kad ji bus įgyvendinama keliais etapais, daugiausia dėmesio skiriant galimybei naudotis kokybiškomis paslaugomis ir socialinių teisių bei įtraukties gerinimui. Kadangi taip bus daromas dar didesnis spaudimas viešiesiems finansams, Slovėnijai bus labai svarbu pasiūlyti priemonių rinkinį, kuriuo būtų sukurta stabili pajamų bazė, kuri nepakenktų fiskaliniam balansui vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais; |
| --- | --- |

(27)

numatoma, kad sveikatos priežiūros išlaidos 2019–2070 m. padidės 1,5 procentinio punkto BVP, o ilgalaikės priežiūros išlaidos iki 2055 m. padvigubės. Slovėnija susiduria su vidutine rizika fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu ir didele rizika ilguoju laikotarpiu, o ją lemia išlaidos, susijusios su visuomenės senėjimu. Pastaraisiais metais šalis pradėjo visapusiškas sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros reformas. Tačiau ilgalaikės priežiūros reformos įgyvendinimas atidėtas, o jos finansavimas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais vis dar neužtikrinamas. Sveikatos priežiūros reformos planavimas taip pat rodo, kad ji bus įgyvendinama keliais etapais, daugiausia dėmesio skiriant galimybei naudotis kokybiškomis paslaugomis ir socialinių teisių bei įtraukties gerinimui. Kadangi taip bus daromas dar didesnis spaudimas viešiesiems finansams, Slovėnijai bus labai svarbu pasiūlyti priemonių rinkinį, kuriuo būtų sukurta stabili pajamų bazė, kuri nepakenktų fiskaliniam balansui vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais;

| (28) | 2022 m. gruodžio mėn. priimtais Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo pakeitimais panaikinta dauguma ankstesnių 2022 m. kovo mėn. priimtų pakeitimų, kuriais buvo siekiama sumažinti darbo jėgos apmokestinimą ir kuriais būtų buvęs padarytas neigiamas poveikis biudžetui – iki 1,3 % BVP iki 2025 m. Palyginti su Sąjungos suvestiniu rodikliu, Slovėnijos mokestinės pajamos (kaip BVP dalis) yra šiek tiek mažesnės, o kai kurie augimui palyginti palankūs mokesčiai taikomi nepakankamai. Slovėnija labai priklauso nuo darbo jėgos apmokestinimo: darbo jėgos mokesčių dalis bendrose mokestinėse pajamose viršija bendrą Sąjungos rodiklį. Periodiniai nekilnojamojo turto mokesčiai Slovėnijoje yra palyginti maži (0,5 % BVP, palyginti su Sąjungos vidurkiu – 1,1 % BVP). Ekonomikos augimui palanki ir žalioji mokesčių reforma gali remti fiskalinį konsolidavimą ir tvarų augimą ilgesniu laikotarpiu. Tokia mokesčių reforma galėtų palengvinti perėjimą nuo darbo jėgos apmokestinimo didinant periodinių nekilnojamojo turto mokesčių dalį ir remti darbo vietų kūrimą poveikio klimatui neutralizavimo amžiuje ir kitose didesnės pridėtinės vertės pramonės šakose. Mažesni darbo jėgos mokesčiai taip pat paskatintų darbo jėgos pasiūlą, įskaitant kvalifikuotų darbuotojų ir užsienio darbuotojų pasiūlą; |
| --- | --- |

(28)

2022 m. gruodžio mėn. priimtais Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo pakeitimais panaikinta dauguma ankstesnių 2022 m. kovo mėn. priimtų pakeitimų, kuriais buvo siekiama sumažinti darbo jėgos apmokestinimą ir kuriais būtų buvęs padarytas neigiamas poveikis biudžetui – iki 1,3 % BVP iki 2025 m. Palyginti su Sąjungos suvestiniu rodikliu, Slovėnijos mokestinės pajamos (kaip BVP dalis) yra šiek tiek mažesnės, o kai kurie augimui palyginti palankūs mokesčiai taikomi nepakankamai. Slovėnija labai priklauso nuo darbo jėgos apmokestinimo: darbo jėgos mokesčių dalis bendrose mokestinėse pajamose viršija bendrą Sąjungos rodiklį. Periodiniai nekilnojamojo turto mokesčiai Slovėnijoje yra palyginti maži (0,5 % BVP, palyginti su Sąjungos vidurkiu – 1,1 % BVP). Ekonomikos augimui palanki ir žalioji mokesčių reforma gali remti fiskalinį konsolidavimą ir tvarų augimą ilgesniu laikotarpiu. Tokia mokesčių reforma galėtų palengvinti perėjimą nuo darbo jėgos apmokestinimo didinant periodinių nekilnojamojo turto mokesčių dalį ir remti darbo vietų kūrimą poveikio klimatui neutralizavimo amžiuje ir kitose didesnės pridėtinės vertės pramonės šakose. Mažesni darbo jėgos mokesčiai taip pat paskatintų darbo jėgos pasiūlą, įskaitant kvalifikuotų darbuotojų ir užsienio darbuotojų pasiūlą;

| (29) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Slovėnijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas jau įgyvendinamas, tačiau didėja įgyvendinimo vėlavimo rizika. Slovėnija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 12 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpinių ir siektinų reikšmių, o bendra išmoka siekė maždaug 49,6 mln. EUR. Siekiant paspartinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimą dabartinėmis sudėtingomis aplinkybėmis, būtina stiprinti Slovėnijos valdymo struktūrą ir administracinius gebėjimus, taip pat užtikrinti, kad būtini sprendimai būtų priimami nedelsiant. Tai visų pirma susiję su struktūrinėmis sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros ir pensijų reformomis. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priedėlyje ir papildomame naujame skyriuje „REPowerEU“ turėtų būti nustatytas realistiškas likusių mokėjimo prašymų tvarkaraštis, ir jie turėtų būti pateikti greitai, kad būtų išvengta tolesnio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimo vėlavimo ar trikdžių. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Slovėnijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(29)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Slovėnijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas jau įgyvendinamas, tačiau didėja įgyvendinimo vėlavimo rizika. Slovėnija pateikė vieną mokėjimo prašymą, atitinkantį 12 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tarpinių ir siektinų reikšmių, o bendra išmoka siekė maždaug 49,6 mln. EUR. Siekiant paspartinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimą dabartinėmis sudėtingomis aplinkybėmis, būtina stiprinti Slovėnijos valdymo struktūrą ir administracinius gebėjimus, taip pat užtikrinti, kad būtini sprendimai būtų priimami nedelsiant. Tai visų pirma susiję su struktūrinėmis sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros ir pensijų reformomis. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priedėlyje ir papildomame naujame skyriuje „REPowerEU“ turėtų būti nustatytas realistiškas likusių mokėjimo prašymų tvarkaraštis, ir jie turėtų būti pateikti greitai, kad būtų išvengta tolesnio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimo vėlavimo ar trikdžių. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Slovėnijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (30) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Slovėnijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Slovėnijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(30)

2022 m. Komisija patvirtino visus Slovėnijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Slovėnijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (31) | Slovėnija buvo faktiškai priklausoma nuo Rusijos – vienintelės gamtinių dujų tiekėjos į šalį, prieš Rusijai įsiveržiant į Ukrainą. Tačiau nuo 2023 m. Slovėnija sugebėjo užsitikrinti maždaug trečdalį gamtinių dujų tiekimo, jas importuodama iš Alžyro. Dujos vis dar atlieka svarbų vaidmenį Slovėnijos energijos rūšių derinyje (12 %) ir yra labai svarbus energijos šaltinis pramonei, taip pat kartu užtikrina lankstumą elektros energijos sektoriuje. Todėl reikėtų spartinti pramonės ir elektros energijos sektorių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą sparčiau diegiant atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir energijos vartojimo efektyvumo priemones. Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Slovėnija nusistatė 27 % tikslą – tai jos indėlis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslo. Ši dalis yra gerokai mažesnė, palyginti su 2030 metams nustatyta atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalimi (37 %), apskaičiuota remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 (16) II priedu. 2021 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalies bendrame galutiniame energijos suvartojime tikslą (25 %) Slovėnija pasiekė taikydama Sąjungos tarpvalstybinio bendradarbiavimo mechanizmą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2018/2001/ES (17) (atliekant statistinius perdavimus). Leidimų išdavimo procedūros, taikomos atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginiams tinkle, tebėra kliūtis, daugiausia dėl sudėtingų ir ilgų aplinkosaugos procedūrų; ypač tai pasakytina apie vėjo jėgaines, kurių atveju procedūros gali trukti iki kelerių metų. Slovėnijai reikės gerokai padidinti savo atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslą atnaujintame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane, kad būtų atspindėti platesnio užmojo Sąjungos klimato ir energetikos tikslai, nustatyti pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinyje ir plane „REPowerEU“. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Slovėnijoje sumažėjo 14 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, ir yra šiek tiek mažesnis už siektiną sumažinimo reikšmę (15 %). Slovėnija galėtų dėti daugiau pastangų, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (18). |
| --- | --- |

(31)

Slovėnija buvo faktiškai priklausoma nuo Rusijos – vienintelės gamtinių dujų tiekėjos į šalį, prieš Rusijai įsiveržiant į Ukrainą. Tačiau nuo 2023 m. Slovėnija sugebėjo užsitikrinti maždaug trečdalį gamtinių dujų tiekimo, jas importuodama iš Alžyro. Dujos vis dar atlieka svarbų vaidmenį Slovėnijos energijos rūšių derinyje (12 %) ir yra labai svarbus energijos šaltinis pramonei, taip pat kartu užtikrina lankstumą elektros energijos sektoriuje. Todėl reikėtų spartinti pramonės ir elektros energijos sektorių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą sparčiau diegiant atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir energijos vartojimo efektyvumo priemones. Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Slovėnija nusistatė 27 % tikslą – tai jos indėlis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslo. Ši dalis yra gerokai mažesnė, palyginti su 2030 metams nustatyta atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalimi (37 %), apskaičiuota remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 (16) II priedu. 2021 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalies bendrame galutiniame energijos suvartojime tikslą (25 %) Slovėnija pasiekė taikydama Sąjungos tarpvalstybinio bendradarbiavimo mechanizmą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2018/2001/ES (17) (atliekant statistinius perdavimus). Leidimų išdavimo procedūros, taikomos atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginiams tinkle, tebėra kliūtis, daugiausia dėl sudėtingų ir ilgų aplinkosaugos procedūrų; ypač tai pasakytina apie vėjo jėgaines, kurių atveju procedūros gali trukti iki kelerių metų. Slovėnijai reikės gerokai padidinti savo atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslą atnaujintame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane, kad būtų atspindėti platesnio užmojo Sąjungos klimato ir energetikos tikslai, nustatyti pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinyje ir plane „REPowerEU“. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Slovėnijoje sumažėjo 14 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, ir yra šiek tiek mažesnis už siektiną sumažinimo reikšmę (15 %). Slovėnija galėtų dėti daugiau pastangų, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (18).

| (32) | Slovėnijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane jau numatytos svarbios reformos ir investicijos, kuriomis siekiama: i) padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį bendrame galutiniame energijos suvartojime; ii) sudaryti palankesnes sąlygas prieigai prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos įrenginių elektros tinklo ir integracijai į jį; iii) gerinti energijos vartojimo efektyvumą ir didinti viešųjų pastatų renovaciją ir iv) sudaryti sąlygas diegti alternatyviųjų degalų infrastruktūrą. Nors ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos priemonės yra svarbus žingsnis įvairinant šaltinius ir atsisakant iškastinio kuro, būtų galima dėti daugiau pastangų siekiant paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą visuose sektoriuose. Tai galėtų apimti atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginių diegimo prioritetinių sričių nustatymą, tolesnį leidimų išdavimo procedūrų supaprastinimą ir sutrumpinimą, tinklo stiprinimą ir bendro tinklo valdymo gerinimą (kad būtų galima prijungti daugiau, ypač žemos ir vidutinės įtampos, atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginių). Tolesnis dėmesys visai netaršiam transportui ir infrastruktūrai padėtų toliau mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir priklausomybę nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

(32)

Slovėnijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane jau numatytos svarbios reformos ir investicijos, kuriomis siekiama: i) padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį bendrame galutiniame energijos suvartojime; ii) sudaryti palankesnes sąlygas prieigai prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos įrenginių elektros tinklo ir integracijai į jį; iii) gerinti energijos vartojimo efektyvumą ir didinti viešųjų pastatų renovaciją ir iv) sudaryti sąlygas diegti alternatyviųjų degalų infrastruktūrą. Nors ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos priemonės yra svarbus žingsnis įvairinant šaltinius ir atsisakant iškastinio kuro, būtų galima dėti daugiau pastangų siekiant paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą visuose sektoriuose. Tai galėtų apimti atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginių diegimo prioritetinių sričių nustatymą, tolesnį leidimų išdavimo procedūrų supaprastinimą ir sutrumpinimą, tinklo stiprinimą ir bendro tinklo valdymo gerinimą (kad būtų galima prijungti daugiau, ypač žemos ir vidutinės įtampos, atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginių). Tolesnis dėmesys visai netaršiam transportui ir infrastruktūrai padėtų toliau mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir priklausomybę nuo iškastinio kuro;

| (33) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Stiprinant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos mokymą būtų galima didinti švietimo sistemos gebėjimą sėkmingai ugdyti besimokančių asmenų kompetenciją, reikalingą žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. Slovėnijoje darbuotojų trūkumas buvo aktualus 66 profesijoms, kurioms reikalingi specialūs su žaliąja pertvarka susiję įgūdžiai ir kompetencijos. Laisvų darbo vietų lygis pakilo pagrindiniuose sektoriuose, pvz., statybos (nuo 3,5 % 2015 m. iki 7,0 % 2022 m.) ir gamybos (nuo 1,2 % 2015 m. iki 2,6 % 2022 m.), abiejuose sektoriuose 2022 m. Sąjungos vidurkį atitinkamai viršydamas 4,0 % ir 2,3 %; |
| --- | --- |

(33)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Stiprinant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos mokymą būtų galima didinti švietimo sistemos gebėjimą sėkmingai ugdyti besimokančių asmenų kompetenciją, reikalingą žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. Slovėnijoje darbuotojų trūkumas buvo aktualus 66 profesijoms, kurioms reikalingi specialūs su žaliąja pertvarka susiję įgūdžiai ir kompetencijos. Laisvų darbo vietų lygis pakilo pagrindiniuose sektoriuose, pvz., statybos (nuo 3,5 % 2015 m. iki 7,0 % 2022 m.) ir gamybos (nuo 1,2 % 2015 m. iki 2,6 % 2022 m.), abiejuose sektoriuose 2022 m. Sąjungos vidurkį atitinkamai viršydamas 4,0 % ir 2,3 %;

| (34) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (19) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(34)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (19) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (35) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Slovėnijai skirtomis 1, 2, 3 ir 3 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(35)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Slovėnijai skirtomis 1, 2, 3 ir 3 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

REKOMENDUOJA Slovėnijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 5,5 % (20).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

Užtikrinti ilgalaikį sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemų fiskalinį tvarumą. Perbalansuoti mokestines pajamas taip, kad jos būtų iš daugiau augimui palankių ir tvarių šaltinių.

2.

Užtikrinti veiksmingą valdymo struktūrą ir stiprinti administracinius gebėjimus, kad galėtų sparčiai ir tolygiai įgyvendinti savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Kuo greičiau užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Toliau dėti pastangas siekiant įvairinti dujų importą ir mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro: spartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimą, visų pirma toliau paprastinant ir trumpinant leidimų išdavimo procedūras, ir stiprinti elektros tinklą, taip pat gerinti jo valdymą, be kita ko, pasitelkiant skaitmenizaciją. Sparčiau įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo priemones, ypač pastatų sektoriuje, skatinti transporto sektoriaus elektrifikavimą ir dėti daugiau politikos pastangų suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

2

(3)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10612/2021 INIT; dok. ST 10612/2021 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Slovėnijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 116).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Slovėnijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Slovėnijos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 197).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Slovėnijos potencialios gamybos apimties augimas, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, vidutinės trukmės laikotarpiu (10 metų vidurkis) nominaliąja verte bus 10,1 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį.

13

(14)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

14

(15)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

15

(16)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

16

(17)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

17

(18)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

18

(19)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

19

(20)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,5 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 23 konstatuojamojoje dalyje.

20

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/233 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/233

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Slovakijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Slovakijos stabilumo programos

(2023/C 312/25)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovakija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė ir nuomonę dėl Slovakijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovakija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė ir nuomonę dėl Slovakijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. priimtose Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. priimtose Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. balandžio 29 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Slovakija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Slovakijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Slovakija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; 2023 m. balandžio 26 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 21c straipsnį Slovakija Komisijai pateikė pakeistą nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, įskaitant skyrių „REPowerEU“. Pakeistame ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane taip pat atsižvelgiama į didžiausią finansinį įnašą, atnaujintą pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 2 dalį, ir pagal Reglamento (ES) 2021/241 21 straipsnio 1 dalį Komisijai pateikiamas pagrįstas prašymas 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą iš dalies pakeisti, nes, Slovakijos nuomone, dėl objektyvių aplinkybių dalies ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinti nebeįmanoma; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. balandžio 29 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Slovakija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Slovakijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Slovakija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; 2023 m. balandžio 26 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 21c straipsnį Slovakija Komisijai pateikė pakeistą nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, įskaitant skyrių „REPowerEU“. Pakeistame ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane taip pat atsižvelgiama į didžiausią finansinį įnašą, atnaujintą pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 2 dalį, ir pagal Reglamento (ES) 2021/241 21 straipsnio 1 dalį Komisijai pateikiamas pagrįstas prašymas 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą iš dalies pakeisti, nes, Slovakijos nuomone, dėl objektyvių aplinkybių dalies ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinti nebeįmanoma;

| (10) | 2023 m. balandžio 27 d. Slovakija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 27 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Slovakijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 27 d. Slovakija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 27 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Slovakijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Slovakijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Slovakijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Slovakijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Slovakijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Slovakijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Slovakijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Slovakijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Slovakijoje makroekonominio disbalanso nėra. Visų pirma didėjo su konkurencingumu, būstu, namų ūkių skola ir išorės balansu susijęs pažeidžiamumas, tačiau apskritai atrodo, kad artimiausiu metu jis bus suvaldytas ir, tikimasi, kad normalizuojantis ekonominėms sąlygoms sumažės. Energijos kainų sukeltas sukrėtimas ir sparčiai didėjanti infliacija padarė didelį poveikį ekonomikai. Grynosios infliacijos ir vienetui tenkančių darbo sąnaudų augimas gerokai viršija euro zonos vidurkį. Nors prognozuojama, kad jie normalizuosis, esama rizikos, kad gali prireikti laiko, kol spaudimas išlaidų konkurencingumui sumažės, o didelė vidaus paklausa ir toliau darys spaudimą išorės sąskaitoms. 2022 m. einamosios sąskaitos būklė gerokai pablogėjo dėl padidėjusių energijos importo kainų ir smarkiai sumažėjusio ne energetikos prekių grynojo eksporto. Prognozuojama, kad einamosios sąskaitos deficitas šiek tiek sumažės, tačiau 2023 ir 2024 m. išliks didelis, nepaisant mažėjančių energijos kainų. Nepaisant to, vertinama, kad artimiausiu metu išorės tvarumo rizika bus nedidelė. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas šiais ir kitais metais bus didelis, o nuo 2024 m. – sumažės. Atrodo, kad po kelerius metus trukusio didelio augimo būsto kainos yra šiek tiek pervertintos. Tai įvyko kartu su dideliu skolinimusi, kuris dabar mažėja, ir dideliu namų ūkių skolos augimu, o tai kelia tam tikrą riziką finansiniam stabilumui. Tačiau bankų sektorius išlieka gerai kapitalizuotas, labai pelningas ir jame yra mažai neveiksnių paskolų. Reikia toliau dėti pastangas, siekiant pašalinti Slovakijos ekonominį pažeidžiamumą. Visų pirma reikėtų apriboti perteklinę paklausą, kad būtų galima koreguoti einamosios sąskaitos deficitą ir grynosios infliacijos skirtumą, palyginti su likusia euro zonos dalimi. Tai galima pasiekti užtikrinant tinkamą fiskalinį konsolidavimą ir priemones namų ūkių skolos problemai spręsti, kartu išlaikant būsto įperkamumą, taikant nekilnojamojo turto apmokestinimą ir būsto pasiūlos rėmimo priemones; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Slovakijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Slovakijoje makroekonominio disbalanso nėra. Visų pirma didėjo su konkurencingumu, būstu, namų ūkių skola ir išorės balansu susijęs pažeidžiamumas, tačiau apskritai atrodo, kad artimiausiu metu jis bus suvaldytas ir, tikimasi, kad normalizuojantis ekonominėms sąlygoms sumažės. Energijos kainų sukeltas sukrėtimas ir sparčiai didėjanti infliacija padarė didelį poveikį ekonomikai. Grynosios infliacijos ir vienetui tenkančių darbo sąnaudų augimas gerokai viršija euro zonos vidurkį. Nors prognozuojama, kad jie normalizuosis, esama rizikos, kad gali prireikti laiko, kol spaudimas išlaidų konkurencingumui sumažės, o didelė vidaus paklausa ir toliau darys spaudimą išorės sąskaitoms. 2022 m. einamosios sąskaitos būklė gerokai pablogėjo dėl padidėjusių energijos importo kainų ir smarkiai sumažėjusio ne energetikos prekių grynojo eksporto. Prognozuojama, kad einamosios sąskaitos deficitas šiek tiek sumažės, tačiau 2023 ir 2024 m. išliks didelis, nepaisant mažėjančių energijos kainų. Nepaisant to, vertinama, kad artimiausiu metu išorės tvarumo rizika bus nedidelė. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas šiais ir kitais metais bus didelis, o nuo 2024 m. – sumažės. Atrodo, kad po kelerius metus trukusio didelio augimo būsto kainos yra šiek tiek pervertintos. Tai įvyko kartu su dideliu skolinimusi, kuris dabar mažėja, ir dideliu namų ūkių skolos augimu, o tai kelia tam tikrą riziką finansiniam stabilumui. Tačiau bankų sektorius išlieka gerai kapitalizuotas, labai pelningas ir jame yra mažai neveiksnių paskolų. Reikia toliau dėti pastangas, siekiant pašalinti Slovakijos ekonominį pažeidžiamumą. Visų pirma reikėtų apriboti perteklinę paklausą, kad būtų galima koreguoti einamosios sąskaitos deficitą ir grynosios infliacijos skirtumą, palyginti su likusia euro zonos dalimi. Tai galima pasiekti užtikrinant tinkamą fiskalinį konsolidavimą ir priemones namų ūkių skolos problemai spręsti, kartu išlaikant būsto įperkamumą, taikant nekilnojamojo turto apmokestinimą ir būsto pasiūlos rėmimo priemones;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Slovakijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 5,4 % BVP 2021 m. iki 2,0 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 61,0 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 57,8 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Slovakijos biudžeto būklė, nes planuojama, kad jos valdžios sektoriaus deficitas 2023 m. viršys 3 % BVP. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija konstatavo, kad remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Slovakija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Slovakijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 5,4 % BVP 2021 m. iki 2,0 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 61,0 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 57,8 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Slovakijos biudžeto būklė, nes planuojama, kad jos valdžios sektoriaus deficitas 2023 m. viršys 3 % BVP. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija konstatavo, kad remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Slovakija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė išmokas didelės infliacijos labiausiai paveiktiems namų ūkiams, vienkartinį išmokos vaikui padidinimą, vienkartinę 14-osios pensijos išmoką, vienkartinę premiją visiems viešojo sektoriaus darbuotojams ir viršutines elektros energijos ir dujų kainas nereguliuojamoms įmonėms. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, t. y. solidarumo įnašas, teikiamas pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1854 (7). Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,2 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,8 % BVP, palyginti su 3,2 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė išmokas didelės infliacijos labiausiai paveiktiems namų ūkiams, vienkartinį išmokos vaikui padidinimą, vienkartinę 14-osios pensijos išmoką, vienkartinę premiją visiems viešojo sektoriaus darbuotojams ir viršutines elektros energijos ir dujų kainas nereguliuojamoms įmonėms. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, t. y. solidarumo įnašas, teikiamas pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1854 (7). Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,2 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,8 % BVP, palyginti su 3,2 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Slovakijai 2022 m. (8) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Slovakijai 2022 m. (8) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (9) buvo stabdomoji (1,3 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Slovakija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,2 % BVP (2021 m. – 1,3 %). Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo dėl menko Sąjungos struktūrinių fondų lėšų įsisavinimo ir Priemonės dotacijų faktinių išlaidų atidėjimo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,2 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (10). Todėl Slovakija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,3 procentinio punkto. Todėl Slovakija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (9) buvo stabdomoji (1,3 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Slovakija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 1,2 % BVP (2021 m. – 1,3 %). Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo dėl menko Sąjungos struktūrinių fondų lėšų įsisavinimo ir Priemonės dotacijų faktinių išlaidų atidėjimo. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,2 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (10). Todėl Slovakija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,3 procentinio punkto. Todėl Slovakija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,3 %, o 2024 m. – 1,8 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 1,7 % ir 2,1 % 2024 m., daugiausia dėl spartesnio, nei tikėtasi, eksporto atsigavimo, nes numatoma, kad išnyks tiekimo grandinės trikdžiai ir pagerės pagrindinių Slovakijos eksporto šalių ekonominės perspektyvos; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę dėl 2023 m. ir vėlesnio laikotarpio. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. išaugs 1,3 %, o 2024 m. – 1,8 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 1,7 % ir 2,1 % 2024 m., daugiausia dėl spartesnio, nei tikėtasi, eksporto atsigavimo, nes numatoma, kad išnyks tiekimo grandinės trikdžiai ir pagerės pagrindinių Slovakijos eksporto šalių ekonominės perspektyvos;

| (18) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 6,3 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia susijęs su priemonėmis, priimtomis siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, taip pat kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, mokesčio nuolaidos ir išmokos vaikui padidinimu ir vaiko priežiūros išmokos įtraukimu. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 57,8 % 2022 m. pabaigoje iki 58,7 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 6,1 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 58,3 % 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 6,3 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia susijęs su priemonėmis, priimtomis siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, taip pat kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, mokesčio nuolaidos ir išmokos vaikui padidinimu ir vaiko priežiūros išmokos įtraukimu. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 57,8 % 2022 m. pabaigoje iki 58,7 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 6,1 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 58,3 % 2023 m. pabaigoje;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., visų pirma elektros energijos ir dujų kainų viršutinė riba nereguliuojamoms įmonėms, ir naujos priemonės, pavyzdžiui, elektros energijos, dujų ir šilumos tiekimo kainų viršutinė riba namų ūkiams ir reguliuojamoms (mažosioms) įmonėms. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi nenumatytam energijos tiekėjų pelnui, t. y. solidarumo įnašas, susijęs su Reglamentu (ES) 2022/1854, specialus mokestis vandentvarkos statybos bendrovei ir pernelyg didelį pelną gaunančių elektros energijos gamintojų pajamų viršutinė riba. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 2,0 % BVP (11). Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl tikslinių paramos priemonių, į kurias reikėtų atsižvelgti vertinant, ar laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos, nėra (12) (palyginti su 0,2 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., sumažės 0,1 procentinio punkto BVP. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,8 % BVP) panaikinimas; |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m., visų pirma elektros energijos ir dujų kainų viršutinė riba nereguliuojamoms įmonėms, ir naujos priemonės, pavyzdžiui, elektros energijos, dujų ir šilumos tiekimo kainų viršutinė riba namų ūkiams ir reguliuojamoms (mažosioms) įmonėms. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi nenumatytam energijos tiekėjų pelnui, t. y. solidarumo įnašas, susijęs su Reglamentu (ES) 2022/1854, specialus mokestis vandentvarkos statybos bendrovei ir pernelyg didelį pelną gaunančių elektros energijos gamintojų pajamų viršutinė riba. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 2,0 % BVP (11). Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl tikslinių paramos priemonių, į kurias reikėtų atsižvelgti vertinant, ar laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos, nėra (12) (palyginti su 0,2 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., sumažės 0,1 procentinio punkto BVP. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 0,8 % BVP) panaikinimas;

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Slovakijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (13), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tuo pačiu Slovakija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Slovakijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Slovakijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (13), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Tuo pačiu Slovakija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Slovakijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 6,2 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo stabdomoji (1,3 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 4,4 % BVP. Tai apima 0,2 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos (0,1 % BVP) mažesnės išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą skatina netikslinės energetikos priemonės, nuolatinis sveikatos priežiūros specialistų darbo užmokesčio didinimas ir pridėtinės vertės mokesčio (PVM) tarifų sumažinimas maisto ir laisvalaikio sektoriuose. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 2,8 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (14). Slovakija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat numato išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas (15). Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, nacionalinę mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų strategiją, kuria siekiama padidinti lankstumą ir sutrumpinti paslaugų pirkimo laiką, taip pat įtraukti daugiau tiekėjų, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 6,2 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo stabdomoji (1,3 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 4,4 % BVP. Tai apima 0,2 % BVP mažesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos (0,1 % BVP) mažesnės išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio nelemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą skatina netikslinės energetikos priemonės, nuolatinis sveikatos priežiūros specialistų darbo užmokesčio didinimas ir pridėtinės vertės mokesčio (PVM) tarifų sumažinimas maisto ir laisvalaikio sektoriuose. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 2,8 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (14). Slovakija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat numato išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas (15). Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, nacionalinę mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų strategiją, kuria siekiama padidinti lankstumą ir sutrumpinti paslaugų pirkimo laiką, taip pat įtraukti daugiau tiekėjų, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,7 % BVP. 2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi laipsnišką priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, panaikinimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 59,3 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,8 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 58,7 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 4,7 % BVP. 2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi laipsnišką priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, panaikinimą. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 59,3 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,8 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 58,7 % 2024 m. pabaigoje;

| (23) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos nepradės vėl didėti; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Komisija taip pat daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos nepradės vėl didėti;

| (24) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (16). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % Sutartyje nustatytos BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,7 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (17) 2024 m. neturėtų viršyti 5,7 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Tai taip pat padės sumažinti grynąją infliaciją, kuri gerokai viršija euro zonos vidurkį ir, jei užsitęstų, galėtų lemti konkurencingumo sumažėjimą, ir sustiprinti išorės poziciją. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 2 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (16). Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus ir poreikį sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % Sutartyje nustatytos BVP pamatinės vertės, Komisijos nuomone, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,7 % BVP. Siekiant užtikrinti tokį pagerėjimą ir laikantis Komisijos metodikos, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų augimas (17) 2024 m. neturėtų viršyti 5,7 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Tai taip pat padės sumažinti grynąją infliaciją, kuri gerokai viršija euro zonos vidurkį ir, jei užsitęstų, galėtų lemti konkurencingumo sumažėjimą, ir sustiprinti išorės poziciją. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 2 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomenduotas 2024 m. didžiausias augimo tempas. Be to, pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,5 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei sutaupytos lėšos visiškai laipsniškai panaikinus energijos paramos priemones: taip yra dėl nuolatinių išlaidų priemonių, pavyzdžiui, didesnio viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio, šeimos paketo, įskaitant mokesčio nuolaidą ir didesnes išmokas vaikui, taip pat vaiko priežiūros išmokos įtraukimą pagal pensijų reformą; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,5 %, o tai yra mažiau nei rekomenduojamas augimo tempas. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas koregavimas yra mažesnis nei sutaupytos lėšos visiškai laipsniškai panaikinus energijos paramos priemones: taip yra dėl nuolatinių išlaidų priemonių, pavyzdžiui, didesnio viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio, šeimos paketo, įskaitant mokesčio nuolaidą ir didesnes išmokas vaikui, taip pat vaiko priežiūros išmokos įtraukimą pagal pensijų reformą;

| (26) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 5,1 % BVP 2023 m. iki 4,0 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes Sąjungos lėšomis finansuojamas investicijas, visų pirma pagal struktūrinius fondus. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tai, be kita ko, neseniai patvirtinta reforma, kuria nustatomos viršutinės išlaidų ribos, ir pensijų reforma, kurios taip pat yra įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų sumažėti nuo 5,1 % BVP 2023 m. iki 4,0 % BVP 2024 m. Mažesnės investicijos atspindi mažesnes Sąjungos lėšomis finansuojamas investicijas, visų pirma pagal struktūrinius fondus. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tai, be kita ko, neseniai patvirtinta reforma, kuria nustatomos viršutinės išlaidų ribos, ir pensijų reforma, kurios taip pat yra įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

| (27) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas pasieks 3,2 % BVP 2025 m. ir 2,2 % 2026 m. Todėl numatoma, kad 2026 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas pasieks 3,2 % BVP 2025 m. ir 2,2 % 2026 m. Todėl numatoma, kad 2026 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės;

| (28) | esama galimybių reformuoti Slovakijos mokesčių sistemą, kad būtų padidintas ekonominis efektyvumas, skatinamas aplinkosauginis ir fiskalinis tvarumas ir didinamas teisingumas. Palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, darbo mokesčių našta yra ypač didelė mažas pajamas gaunantiems asmenims. Kita vertus, aplinkos ir nekilnojamojo turto mokesčių potencialas nėra visapusiškai išnaudojamas. Mokesčių derinio keitimas galėtų prisidėti prie augimo ir taip pat padėtų paskatinti žaliąją pertvarką ir aplinkosauginį tvarumą. Nepaisant didelio ekonomikos energijos vartojimo intensyvumo, pajamos iš aplinkosaugos mokesčių 2021 m. sudarė 2,5 % ir buvo artimos Sąjungos vidurkiui. Aplinkosaugos mokesčiai, susiję su atliekų tvarkymu ir oro tarša, nepakankamai skatina efektyvų išteklių naudojimą ir nemažina aplinkos ir visuomenės išlaidų. Aplinkosaugos mokesčiai ir rinkliavos neindeksuojami, todėl ilgainiui žaliosios pajamos mažėja. Kelių mokesčiai ir transporto priemonių registracijos mokesčiai tinkamai neatspindi taršos intensyvumo. Apskritai transporto mokesčių dalis visose mokestinėse pajamose sudaro tik 0,58 %, palyginti su Sąjungos vidurkiu – 1 %. Kalbant apie nekilnojamojo turto apmokestinimą, 2021 m. pajamos iš periodinių nekilnojamojo turto mokesčių buvo palyginti mažos (0,5 % BVP, palyginti su 1,2 % Sąjungos vidurkiu). Šiuo metu Slovakija neturi pakankamai duomenų, kad galėtų atnaujinti ir indeksuoti nekilnojamojo turto mokesčio bazę pagal rinkos vertes, nors tai taip pat galėtų iš dalies pažaboti tebesitęsiančią didelę būsto paklausą ir su tuo susijusį didelį būsto kainų augimą. Be to, tolesnės pastangos supaprastinti mokesčius ir pagerinti mokestinių prievolių vykdymą gali padidinti viešąsias pajamas ir taip paremti fiskalinį tvarumą ir padidinti teisingumą. 2020 m. PVM mokestinių prievolių vykdymo atotrūkis Slovakijoje toliau mažėjo. Jis sumažėjo nuo 15 % 2019 m. iki 13,9 % visų numatomų PVM pajamų 2020 m., tačiau vis dar viršija Sąjungos vidurkį (9,1 %). Tolesni mokesčių administravimo patobulinimai, be kita ko, elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas, iš anksto užpildytos mokesčių deklaracijos ir didesnis skaitmeninimas, galėtų padėti dar labiau sumažinti nutekinimą mokesčių sistemoje; |
| --- | --- |

(28)

esama galimybių reformuoti Slovakijos mokesčių sistemą, kad būtų padidintas ekonominis efektyvumas, skatinamas aplinkosauginis ir fiskalinis tvarumas ir didinamas teisingumas. Palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, darbo mokesčių našta yra ypač didelė mažas pajamas gaunantiems asmenims. Kita vertus, aplinkos ir nekilnojamojo turto mokesčių potencialas nėra visapusiškai išnaudojamas. Mokesčių derinio keitimas galėtų prisidėti prie augimo ir taip pat padėtų paskatinti žaliąją pertvarką ir aplinkosauginį tvarumą. Nepaisant didelio ekonomikos energijos vartojimo intensyvumo, pajamos iš aplinkosaugos mokesčių 2021 m. sudarė 2,5 % ir buvo artimos Sąjungos vidurkiui. Aplinkosaugos mokesčiai, susiję su atliekų tvarkymu ir oro tarša, nepakankamai skatina efektyvų išteklių naudojimą ir nemažina aplinkos ir visuomenės išlaidų. Aplinkosaugos mokesčiai ir rinkliavos neindeksuojami, todėl ilgainiui žaliosios pajamos mažėja. Kelių mokesčiai ir transporto priemonių registracijos mokesčiai tinkamai neatspindi taršos intensyvumo. Apskritai transporto mokesčių dalis visose mokestinėse pajamose sudaro tik 0,58 %, palyginti su Sąjungos vidurkiu – 1 %. Kalbant apie nekilnojamojo turto apmokestinimą, 2021 m. pajamos iš periodinių nekilnojamojo turto mokesčių buvo palyginti mažos (0,5 % BVP, palyginti su 1,2 % Sąjungos vidurkiu). Šiuo metu Slovakija neturi pakankamai duomenų, kad galėtų atnaujinti ir indeksuoti nekilnojamojo turto mokesčio bazę pagal rinkos vertes, nors tai taip pat galėtų iš dalies pažaboti tebesitęsiančią didelę būsto paklausą ir su tuo susijusį didelį būsto kainų augimą. Be to, tolesnės pastangos supaprastinti mokesčius ir pagerinti mokestinių prievolių vykdymą gali padidinti viešąsias pajamas ir taip paremti fiskalinį tvarumą ir padidinti teisingumą. 2020 m. PVM mokestinių prievolių vykdymo atotrūkis Slovakijoje toliau mažėjo. Jis sumažėjo nuo 15 % 2019 m. iki 13,9 % visų numatomų PVM pajamų 2020 m., tačiau vis dar viršija Sąjungos vidurkį (9,1 %). Tolesni mokesčių administravimo patobulinimai, be kita ko, elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas, iš anksto užpildytos mokesčių deklaracijos ir didesnis skaitmeninimas, galėtų padėti dar labiau sumažinti nutekinimą mokesčių sistemoje;

| (29) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Slovakija gerokai pasistūmėjo įgyvendindama savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, tačiau ateityje ji patirs tam tikrų sunkumų. Slovakija pateikė du mokėjimo prašymus, atitinkančius 30 plano tarpinių ir siektinų reikšmių, o bendra išmoka siekė 1,11 mlrd. EUR. Slovakija yra viena iš valstybių narių, sparčiausiai įgyvendinusių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, tačiau dėl galimų kliūčių, atsirandančių dėl administracinių gebėjimų stokos, taip pat dėl poreikio pradėti dirbti su papildomomis skyriaus „REPowerEU“ priemonėmis, kurias Slovakija pateikė 2023 m. balandžio 26 d. kaip plano dalinio pakeitimo dalį, reikia daugiau dėmesio skirti įgyvendinimui. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Slovakijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(29)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Slovakija gerokai pasistūmėjo įgyvendindama savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, tačiau ateityje ji patirs tam tikrų sunkumų. Slovakija pateikė du mokėjimo prašymus, atitinkančius 30 plano tarpinių ir siektinų reikšmių, o bendra išmoka siekė 1,11 mlrd. EUR. Slovakija yra viena iš valstybių narių, sparčiausiai įgyvendinusių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, tačiau dėl galimų kliūčių, atsirandančių dėl administracinių gebėjimų stokos, taip pat dėl poreikio pradėti dirbti su papildomomis skyriaus „REPowerEU“ priemonėmis, kurias Slovakija pateikė 2023 m. balandžio 26 d. kaip plano dalinio pakeitimo dalį, reikia daugiau dėmesio skirti įgyvendinimui. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Slovakijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (30) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Slovakijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Slovakijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(30)

2022 m. Komisija patvirtino visus Slovakijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Slovakijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (31) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Slovakijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su energetika ir žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

(31)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei sanglaudos politikos programomis, Slovakijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su energetika ir žaliąja pertvarka;

| (32) | Slovakijos pažanga mažinant grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pastaraisiais metais iš esmės sustojo. Šalies ekonomika išlieka struktūriškai imli energijai ir labai priklausoma nuo iškastinio kuro importo. 2020 m. Slovakijos pirminės energijos suvartojimo intensyvumas buvo maždaug 80 % didesnis už Sąjungos vidurkį, o jos galutinės energijos suvartojimas 2015–2021 m. padidėjo 13,5 %. 2022 m. Slovakija padarė tam tikrą pažangą energijos importo įvairinimo srityje, tačiau dujų taupymo priemonės nebuvo pakankamai įgyvendintos. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Slovakijoje sumažėjo 1 % (18), palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daug mažiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (19). Slovakija skatinama dėti daugiau pastangų, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (20). Nuo 2022 m. vasaros gamtinių dujų importo iš Rusijos dalis sumažėjo nuo 85 % iki maždaug 50 %. Nors dėl reformų, įtrauktų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, Slovakijoje gerokai padaugėjo turimų pajėgumų prijungti prie tinklo atsinaujinančiuosius energijos išteklius, naujiems atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginiams prijungti buvo panaudota tik nedidelė laisvų pajėgumų dalis. Spartesnis atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas padėtų pasiekti klimato srities tikslus ir sumažinti Slovakijos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo (taip pat ir iš Rusijos), taip pat sumažintų energijos nepritekliaus riziką kintant energijos kainoms. 2022 m. bendra įrengtoji vėjo ir saulės energijos galia sudarė apie 7 % visos įrengtosios galios – tai antras mažiausias lygis Sąjungoje; |
| --- | --- |

(32)

Slovakijos pažanga mažinant grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pastaraisiais metais iš esmės sustojo. Šalies ekonomika išlieka struktūriškai imli energijai ir labai priklausoma nuo iškastinio kuro importo. 2020 m. Slovakijos pirminės energijos suvartojimo intensyvumas buvo maždaug 80 % didesnis už Sąjungos vidurkį, o jos galutinės energijos suvartojimas 2015–2021 m. padidėjo 13,5 %. 2022 m. Slovakija padarė tam tikrą pažangą energijos importo įvairinimo srityje, tačiau dujų taupymo priemonės nebuvo pakankamai įgyvendintos. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Slovakijoje sumažėjo 1 % (18), palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daug mažiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (19). Slovakija skatinama dėti daugiau pastangų, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (20). Nuo 2022 m. vasaros gamtinių dujų importo iš Rusijos dalis sumažėjo nuo 85 % iki maždaug 50 %. Nors dėl reformų, įtrauktų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, Slovakijoje gerokai padaugėjo turimų pajėgumų prijungti prie tinklo atsinaujinančiuosius energijos išteklius, naujiems atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginiams prijungti buvo panaudota tik nedidelė laisvų pajėgumų dalis. Spartesnis atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas padėtų pasiekti klimato srities tikslus ir sumažinti Slovakijos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo (taip pat ir iš Rusijos), taip pat sumažintų energijos nepritekliaus riziką kintant energijos kainoms. 2022 m. bendra įrengtoji vėjo ir saulės energijos galia sudarė apie 7 % visos įrengtosios galios – tai antras mažiausias lygis Sąjungoje;

| (33) | 2022 m. Slovakija, įgyvendindama savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, vykdė reformas rinkos formavimo ir paramos atsinaujinantiesiems energijos ištekliams srityje, tačiau tolesnės priemonės sudarytų sąlygas spartesnei atsinaujinančiųjų energijos išteklių, visų pirma vėjo, saulės, geoterminių išteklių, biometano ir vandenilio plėtrai. Tos priemonės apima leidimų išdavimo ir administracinių procedūrų supaprastinimą, be kita ko, sukuriant atsinaujinančiųjų išteklių energijai skirtas administracines vieno langelio principu grindžiamas sistemas ir jai gaminti tinkamas vietas. Slovakijai būtų naudinga, jei prieigos prie tinklo procedūros atsinaujinančiųjų išteklių energijai būtų efektyvesnės, visų pirma reformuojant pajėgumų rezervavimo sistemą, sumažinant prijungimo prie tinklo administracinę naštą ir peržiūrint prijungimo prie tinklo mokesčius, atsižvelgiant į Sąjungos lyginamuosius standartus ir geriausią praktiką. Atsižvelgiant į didėjantį kintamų atsinaujinančiųjų energijos išteklių kiekį, Slovakija turi daug galimybių modernizuoti savo elektros tinklus (tiek perdavimo, tiek skirstymo), statyti naujus elektros energijos kaupimo įrenginius ir kurti vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių reguliavimo sistemą. Tolesnė pažanga plėtojant geoterminės energijos ir biometano sektorius suteiktų pakaitalą gamtinėms dujoms, kurios plačiai naudojamos kaip energijos šaltinis centralizuoto šilumos tiekimo sistemose, kuriose atsinaujinančiųjų šilumos išteklių naudojimas vis dar nepakankamai išplėtotas; |
| --- | --- |

(33)

2022 m. Slovakija, įgyvendindama savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, vykdė reformas rinkos formavimo ir paramos atsinaujinantiesiems energijos ištekliams srityje, tačiau tolesnės priemonės sudarytų sąlygas spartesnei atsinaujinančiųjų energijos išteklių, visų pirma vėjo, saulės, geoterminių išteklių, biometano ir vandenilio plėtrai. Tos priemonės apima leidimų išdavimo ir administracinių procedūrų supaprastinimą, be kita ko, sukuriant atsinaujinančiųjų išteklių energijai skirtas administracines vieno langelio principu grindžiamas sistemas ir jai gaminti tinkamas vietas. Slovakijai būtų naudinga, jei prieigos prie tinklo procedūros atsinaujinančiųjų išteklių energijai būtų efektyvesnės, visų pirma reformuojant pajėgumų rezervavimo sistemą, sumažinant prijungimo prie tinklo administracinę naštą ir peržiūrint prijungimo prie tinklo mokesčius, atsižvelgiant į Sąjungos lyginamuosius standartus ir geriausią praktiką. Atsižvelgiant į didėjantį kintamų atsinaujinančiųjų energijos išteklių kiekį, Slovakija turi daug galimybių modernizuoti savo elektros tinklus (tiek perdavimo, tiek skirstymo), statyti naujus elektros energijos kaupimo įrenginius ir kurti vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių reguliavimo sistemą. Tolesnė pažanga plėtojant geoterminės energijos ir biometano sektorius suteiktų pakaitalą gamtinėms dujoms, kurios plačiai naudojamos kaip energijos šaltinis centralizuoto šilumos tiekimo sistemose, kuriose atsinaujinančiųjų šilumos išteklių naudojimas vis dar nepakankamai išplėtotas;

| (34) | nors dėl plataus užmojo investicijų Priemonės ir Sanglaudos fondo lėšomis Slovakija daro pažangą didindama gyvenamųjų pastatų energijos vartojimo efektyvumą, reikia dėti daugiau pastangų, visų pirma iš esmės renovuojant viešuosius ir privačius negyvenamuosius pastatus, kartu taikant renovacijos priemones, skirtas energijos nepritekliui ir pažeidžiamiems namų ūkiams. Slovakijai būtų naudinga pašalinti keletą kliūčių, kad paspartintų pastatų renovaciją ir pritrauktų daugiau privačių investicijų, visų pirma: i) pritaikant renovacijos schemas; ii) teikiant techninę pagalbą; iii) plėtojant vieno langelio principą; iv) renkant atitinkamus energetinius duomenis apie viešuosius pastatus, kad būtų galima nustatyti investicijų prioritetus, ir v) gerinant įvairių valdžios institucijų ir finansavimo programų koordinavimą. Siekiant struktūriškai spręsti energijos nepritekliaus problemą, reikia dėti papildomų pastangų, visų pirma įgyvendinant pažeidžiamų namų ūkių poreikius atitinkančias specialias būsto renovacijos programas ir teikiant techninę ir administracinę pagalbą, kartu vykdant reformas ir investuojant į socialinį būstą. Kad Slovakija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslus ir energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(34)

nors dėl plataus užmojo investicijų Priemonės ir Sanglaudos fondo lėšomis Slovakija daro pažangą didindama gyvenamųjų pastatų energijos vartojimo efektyvumą, reikia dėti daugiau pastangų, visų pirma iš esmės renovuojant viešuosius ir privačius negyvenamuosius pastatus, kartu taikant renovacijos priemones, skirtas energijos nepritekliui ir pažeidžiamiems namų ūkiams. Slovakijai būtų naudinga pašalinti keletą kliūčių, kad paspartintų pastatų renovaciją ir pritrauktų daugiau privačių investicijų, visų pirma: i) pritaikant renovacijos schemas; ii) teikiant techninę pagalbą; iii) plėtojant vieno langelio principą; iv) renkant atitinkamus energetinius duomenis apie viešuosius pastatus, kad būtų galima nustatyti investicijų prioritetus, ir v) gerinant įvairių valdžios institucijų ir finansavimo programų koordinavimą. Siekiant struktūriškai spręsti energijos nepritekliaus problemą, reikia dėti papildomų pastangų, visų pirma įgyvendinant pažeidžiamų namų ūkių poreikius atitinkančias specialias būsto renovacijos programas ir teikiant techninę ir administracinę pagalbą, kartu vykdant reformas ir investuojant į socialinį būstą. Kad Slovakija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslus ir energijos vartojimo efektyvumą;

| (35) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Slovakijoje užimtumo dalis automobilių gamybos ir plieno pramonės sektoriuose, kuriuos labai paveikė žalioji pertvarka, yra viena didžiausių Sąjungoje. Be to, pranešta, kad 2022 m. trūko 24 profesijų, kurioms reikia žaliųjų įgūdžių, darbuotojų, be kita ko, darbininkų izoliuotojų, santechnikų ir vamzdynų montuotojų, taip pat pastatų ir susijusių sričių elektrikų. Todėl reikia veiksmingų politikos svertų, kurie paspartintų žaliąją pertvarką įvairiuose sektoriuose ir kartu užtikrintų teisingumą; |
| --- | --- |

(35)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Slovakijoje užimtumo dalis automobilių gamybos ir plieno pramonės sektoriuose, kuriuos labai paveikė žalioji pertvarka, yra viena didžiausių Sąjungoje. Be to, pranešta, kad 2022 m. trūko 24 profesijų, kurioms reikia žaliųjų įgūdžių, darbuotojų, be kita ko, darbininkų izoliuotojų, santechnikų ir vamzdynų montuotojų, taip pat pastatų ir susijusių sričių elektrikų. Todėl reikia veiksmingų politikos svertų, kurie paspartintų žaliąją pertvarką įvairiuose sektoriuose ir kartu užtikrintų teisingumą;

| (36) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (21) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (21) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (37) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Slovakijai skirtomis 1, 2, 3 ir 3 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios ir penktos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Slovakijai skirtomis 1, 2, 3 ir 3 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros, trečios ir penktos 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

REKOMENDUOJA Slovakijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 5,7 % (22).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

Užtikrinti, kad mokesčių derinys būtų veiksmingesnis ir labiau remtų integracinį ir tvarų augimą, be kita ko, išnaudojant aplinkosaugos ir nekilnojamojo turto mokesčių potencialą. Toliau stiprinti mokestinių prievolių vykdymą, be kita ko, toliau skaitmenizuojant mokesčių administravimą.

Mažinti su namų ūkių skola susijusią riziką, remiant būsto pasiūlą ir nuomos rinkos plėtrą.

2.

Palaikyti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimo stabilų tempą ir, neseniai pateikus jo papildymą, įskaitant skyrių „REPowerEU“, skubiai pradėti susijusių priemonių įgyvendinimą. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Mažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, ypač gamtinių dujų, pramonės ir šilumos tiekimo sektoriuose ir įvairinti iškastinio kuro importą. Spartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių, visų pirma vėjo, saulės, geoterminių išteklių ir dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, plėtrą, laikantis atitinkamų tvarumo kriterijų. Supaprastinti leidimų išdavimo ir administracines procedūras, susijusias su atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtra, be kita ko, sukuriant vieno langelio principu grindžiamas sistemas ir atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamas vietas. Modernizuoti elektros tinklą ir užtikrinti, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių prijungimo prie tinklo procedūros būtų veiksmingesnės ir jomis užkraunama našta būtų mažesnė. Spartinti ir skatinti esminę viešųjų ir privačiųjų pastatų renovaciją, spręsti energijos nepritekliaus problemą, vykdant mažas pajamas gaunančių namų ūkių būsto renovaciją, ir stiprinti politikos pastangas, kuriomis siekiama suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 10156/2021 INIT; ST 10156/2021 ADD 1; ST 10156/2021 COR 1.

6

(7)  2022 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1854 dėl skubios intervencijos, skirtos didelėms energijos kainoms mažinti (OL L 261 I, 2022 10 7, p. 1).

7

(8)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Slovakijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 121).

8

(9)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

9

(10)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

10

(11)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

11

(12)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Slovakijos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 205).

12

(13)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Slovakijos vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 12,0 %.

13

(14)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

14

(15)  Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 0,0 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 1,3 procentinio punkto. Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

15

(16)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

16

(17)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

17

(18)  Slovakijos duomenis šiuo metu tvirtina Eurostatas.

18

(19)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

19

(20)  2023 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).

20

(21)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

21

(22)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,7 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje.

22

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/243 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/243

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Suomijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Suomijos stabilumo programos

(2023/C 312/26)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (2), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Suomija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Suomijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė 2023 m. metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (3) taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Suomija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika. Nuodugnios apžvalgos kaip tokios atlikti nereikės. Tą pačią dieną Komisija priėmė nuomonę dėl Suomijos 2023 m. biudžeto plano projekto. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) (toliau – 2023 m. Rekomendacija dėl euro zonos) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energijos kainomis susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. gegužės 27 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Suomija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. spalio 29 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Suomijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Suomija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. gegužės 27 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Suomija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2021 m. spalio 29 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Suomijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Suomija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. kovo 23 d. Suomija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Suomijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. kovo 23 d. Suomija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnio 1 dalį – 2023 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Suomijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Suomijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Suomijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Suomijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Suomijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Suomijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Suomijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Suomijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 2,8 % BVP 2021 m. iki 0,9 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo 72,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 73,0 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Suomijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus skola 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir nebuvo laikomasi skolos mažinimo kriterijaus. Pranešime padaryta išvada, kad skolos kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija konstatavo, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Suomija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą; |
| --- | --- |

(12)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Suomijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 2,8 % BVP 2021 m. iki 0,9 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo 72,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 73,0 % 2022 m. pabaigoje. 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptarta Suomijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus skola 2022 m. viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir nebuvo laikomasi skolos mažinimo kriterijaus. Pranešime padaryta išvada, kad skolos kriterijus nėra įvykdytas. Vadovaudamasi 2023 m. kovo 8 d. komunikatu, Komisija 2023 m. pavasarį nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų. Savo ruožtu Komisija konstatavo, kad, remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras. Suomija turėtų į tai atsižvelgti vykdydama savo 2023 m. biudžetą ir rengdama 2024 m. biudžeto plano projektą;

| (13) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė laikiną atskaitomų važinėjimo į darbą išlaidų padidinimą ir namų ūkių mokesčių atskaitymų už šildymo sistemų renovaciją padidinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė socialinių išmokų indekso didinimą ir papildomų išmokų vaikui mokėjimą, siekiant padidinti mažas pajamas gaunančių namų ūkių perkamąją galią ir sumažinti dėl infliacijos atsirandančias išlaidas. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,1 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,2 % BVP, palyginti su 2,0 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(13)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė laikiną atskaitomų važinėjimo į darbą išlaidų padidinimą ir namų ūkių mokesčių atskaitymų už šildymo sistemų renovaciją padidinimą, o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė socialinių išmokų indekso didinimą ir papildomų išmokų vaikui mokėjimą, siekiant padidinti mažas pajamas gaunančių namų ūkių perkamąją galią ir sumažinti dėl infliacijos atsirandančias išlaidas. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,1 % BVP. Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,1 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 0,2 % BVP, palyginti su 2,0 % 2021 m.;

| (14) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Suomijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(14)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Suomijai 2022 m. (7) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (15) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) iš esmės buvo neutrali, t. y. 0,1 % BVP, kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Suomija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,3 % BVP (2021 m. – 0,2 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,0 procentinio punkto neutralų poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Suomija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo iš esmės neutralus poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,1 procentinio punkto. Todėl Suomija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) iš esmės buvo neutrali, t. y. 0,1 % BVP, kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Suomija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,3 % BVP (2021 m. – 0,2 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,0 procentinio punkto neutralų poveikį fiskalinės politikos krypčiai (9). Todėl Suomija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo iš esmės neutralus poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,1 procentinio punkto. Todėl Suomija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (16) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę tiek dėl 2023 m., tiek dėl 2024 m. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. šiek tiek sumažės 0,2 %, o po to 2024 m. augs 1,3 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas teigiamas realiojo BVP augimas: 0,2 % 2023 m. ir 1,4 % 2024 m. Abiejuose prognozių rinkiniuose numatoma, kad 2023 m. pagrindinis augimo veiksnys bus grynasis eksportas, o 2024 m. numatomas platesnio masto ekonominės veiklos rezultatų pagerėjimas, nes tikimasi, kad vidaus paklausa taip pat atsigaus; |
| --- | --- |

(16)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę tiek dėl 2023 m., tiek dėl 2024 m. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. šiek tiek sumažės 0,2 %, o po to 2024 m. augs 1,3 %. Tuo tarpu Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas teigiamas realiojo BVP augimas: 0,2 % 2023 m. ir 1,4 % 2024 m. Abiejuose prognozių rinkiniuose numatoma, kad 2023 m. pagrindinis augimo veiksnys bus grynasis eksportas, o 2024 m. numatomas platesnio masto ekonominės veiklos rezultatų pagerėjimas, nes tikimasi, kad vidaus paklausa taip pat atsigaus;

| (17) | 2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 2,6 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia atspindi socialinių išmokų indeksavimą, centrinės valdžios vietos valdžios institucijoms teikiamą finansavimą, didesnes palūkanų išlaidas, taip pat papildomas gynybos išlaidas ir su moksliniais tyrimais ir plėtra susijusias investicijas. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 73,0 % 2022 m. pabaigoje iki 74,4 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,6 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 73,9 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumas susidarė dėl to, kad Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas šiek tiek didesnis defliatorius; |
| --- | --- |

(17)

2023 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 2,6 % BVP. 2023 m. padidėjimas daugiausia atspindi socialinių išmokų indeksavimą, centrinės valdžios vietos valdžios institucijoms teikiamą finansavimą, didesnes palūkanų išlaidas, taip pat papildomas gynybos išlaidas ir su moksliniais tyrimais ir plėtra susijusias investicijas. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 73,0 % 2022 m. pabaigoje iki 74,4 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,6 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 73,9 % 2023 m. pabaigoje. Skirtumas susidarė dėl to, kad Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytas šiek tiek didesnis defliatorius;

| (18) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma, papildomas laikinas atskaitomų važinėjimo į darbą išlaidų ir namų ūkių mokesčių atskaitymų už šildymo sistemos renovaciją padidinimas) ir naujos priemonės, pavyzdžiui, laikinas elektros sąskaitų kompensavimas ir elektros energijos mokesčių kreditai, taip pat laikinas pridėtinės vertės mokesčio (PVM) tarifo sumažinimas elektrai ir keleiviniam transportui. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi už nenumatytą energijos tiekėjų pelną, visų pirma laikinas pelno mokestis elektros energijos bendrovėms. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,0 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad laikinosios apsaugos teikimo iš Ukrainos perkeltiems asmenims biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., padidės 0,2 procentinio punkto BVP; |
| --- | --- |

(18)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma, papildomas laikinas atskaitomų važinėjimo į darbą išlaidų ir namų ūkių mokesčių atskaitymų už šildymo sistemos renovaciją padidinimas) ir naujos priemonės, pavyzdžiui, laikinas elektros sąskaitų kompensavimas ir elektros energijos mokesčių kreditai, taip pat laikinas pridėtinės vertės mokesčio (PVM) tarifo sumažinimas elektrai ir keleiviniam transportui. Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi už nenumatytą energijos tiekėjų pelną, visų pirma laikinas pelno mokestis elektros energijos bendrovėms. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP (10). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių būtų orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (11), suma 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (palyginti su 0,0 % BVP 2022 m.). Prognozuojama, kad laikinosios apsaugos teikimo iš Ukrainos perkeltiems asmenims biudžeto išlaidos, palyginti su 2022 m., padidės 0,2 procentinio punkto BVP;

| (19) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Suomijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Suomija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Suomijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(19)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Suomijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Suomija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Suomijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (20) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 1,0 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo iš esmės neutrali (– 0,1 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,6 % BVP. Tai apima iš esmės stabilias tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos didesnės išlaidos (padidinant 0,2 % BVP), susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamąjį poveikį tik iš dalies lemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą taip pat skatina socialinių išmokų indeksavimas, centrinės valdžios vietos valdžios institucijoms teikiamas finansavimas, taip pat papildomos gynybos išlaidos ir su moksliniais tyrimais ir plėtra susijusios investicijos. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 0,4 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,4 procentinio punkto (13). Todėl Suomija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, subsidijas iškastinio kuro katilų pakeitimui, elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigoms ir elektros tinklams, taip pat projektą „Digirail“, kuriuo siekiama atnaujinti traukinių kontrolės sistemą, portalą „Virtualioji Suomija“, skirtą darbo jėgos imigracijai palengvinti, ir realiojo laiko ekonomikos projektą, kurio tikslas – skaitmenizuoti verslo sandorius, kurie iš dalies finansuojami Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 1,0 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo iš esmės neutrali (– 0,1 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,6 % BVP. Tai apima iš esmės stabilias tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas. Čia taip pat įtrauktos didesnės išlaidos (padidinant 0,2 % BVP), susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims. Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamąjį poveikį tik iš dalies lemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimą taip pat skatina socialinių išmokų indeksavimas, centrinės valdžios vietos valdžios institucijoms teikiamas finansavimas, taip pat papildomos gynybos išlaidos ir su moksliniais tyrimais ir plėtra susijusios investicijos. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarė 0,4 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,4 procentinio punkto (13). Todėl Suomija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės lėšomis, taip pat, kaip numatoma, išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, subsidijas iškastinio kuro katilų pakeitimui, elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigoms ir elektros tinklams, taip pat projektą „Digirail“, kuriuo siekiama atnaujinti traukinių kontrolės sistemą, portalą „Virtualioji Suomija“, skirtą darbo jėgos imigracijai palengvinti, ir realiojo laiko ekonomikos projektą, kurio tikslas – skaitmenizuoti verslo sandorius, kurie iš dalies finansuojami Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas išliks 2,6 % BVP. Numatoma, kad mokestinių pajamų augimas sulėtės, o palūkanų išlaidos padidės. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 76,9 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,6 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 76,2 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(21)

2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas išliks 2,6 % BVP. Numatoma, kad mokestinių pajamų augimas sulėtės, o palūkanų išlaidos padidės. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 76,9 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,6 % BVP. Tai atitinka 2023 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 76,2 % 2024 m. pabaigoje;

| (22) | 2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Šiuo metu Komisija daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai laipsniškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. stabilumo programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti visas energijos paramos priemones. Šiuo metu Komisija daro prielaidą, kad 2024 m. energijos paramos priemonės bus visiškai laipsniškai panaikintos. Tai grindžiama prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti;

| (23) | Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (15) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 2,2 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,3 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(23)

Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (14). Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP. Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (15) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 2,2 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje. Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 0,3 % BVP) turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti. Pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos. Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą;

| (24) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,8 %, o tai yra daugiau nei rekomenduojamas augimo tempas; |
| --- | --- |

(24)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,8 %, o tai yra daugiau nei rekomenduojamas augimo tempas;

| (25) | remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų išlikti tokios pat – 4,5 % BVP 2023 ir 2024 m. Tai atspindi nacionalinėmis lėšomis finansuojamas ir Sąjungos, t. y. pagal Priemonę, finansuojamas investicijas. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima sveikatos ir socialinių paslaugų reformą, kuri taip pat įtraukta į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, nors dar neaišku, kiek lėšų pavyks sutaupyti dėl šios reformos; |
| --- | --- |

(25)

remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų išlikti tokios pat – 4,5 % BVP 2023 ir 2024 m. Tai atspindi nacionalinėmis lėšomis finansuojamas ir Sąjungos, t. y. pagal Priemonę, finansuojamas investicijas. 2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo. Tos reformos ir investicijos apima sveikatos ir socialinių paslaugų reformą, kuri taip pat įtraukta į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, nors dar neaišku, kiek lėšų pavyks sutaupyti dėl šios reformos;

| (26) | 2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui padidės iki 3,1 % BVP 2025 m. ir po to laipsniškai sumažės iki 2,9 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad 2026 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 76,9 % 2024 m. pabaigoje iki 80,7 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(26)

2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui padidės iki 3,1 % BVP 2025 m. ir po to laipsniškai sumažės iki 2,9 % iki 2026 m. Todėl planuojama, kad 2026 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP. 2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 76,9 % 2024 m. pabaigoje iki 80,7 % iki 2026 m. pabaigos;

| (27) | Suomija turi veiksmingą ir įtraukią socialinės gerovės sistemą, pasižyminčią aukštu socialinės apsaugos lygiu, tačiau ji yra sudėtinga ir joje yra tam tikrų su paskatomis susijusių spąstų. 2020 m. specialiam Parlamento komitetui buvo pavesta iki 2027 m. parengti socialinės apsaugos sistemos reformą. 2022 m. sausio mėn. komitetas paskelbė problemų nustatymo darbo rezultatus ir 2023 m. kovo mėn. pateikė tarpinę ataskaitą, kurioje buvo pateiktas 31 pasiūlymas būsimoms vyriausybėms dėl tyrimų, teisės aktų rengimo ir plėtros projektų. Tolesni veiksmai apimtų teisėkūros darbo inicijavimą, siekiant supaprastinti socialinės gerovės sistemą ir padidinti paskatas dirbti, kartu išsaugant socialinę apsaugą ir didinant užimtumo lygį. Siekiant palaikyti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, svarbu tęsti darbą, susijusį su socialinės apsaugos sistemos reforma; |
| --- | --- |

(27)

Suomija turi veiksmingą ir įtraukią socialinės gerovės sistemą, pasižyminčią aukštu socialinės apsaugos lygiu, tačiau ji yra sudėtinga ir joje yra tam tikrų su paskatomis susijusių spąstų. 2020 m. specialiam Parlamento komitetui buvo pavesta iki 2027 m. parengti socialinės apsaugos sistemos reformą. 2022 m. sausio mėn. komitetas paskelbė problemų nustatymo darbo rezultatus ir 2023 m. kovo mėn. pateikė tarpinę ataskaitą, kurioje buvo pateiktas 31 pasiūlymas būsimoms vyriausybėms dėl tyrimų, teisės aktų rengimo ir plėtros projektų. Tolesni veiksmai apimtų teisėkūros darbo inicijavimą, siekiant supaprastinti socialinės gerovės sistemą ir padidinti paskatas dirbti, kartu išsaugant socialinę apsaugą ir didinant užimtumo lygį. Siekiant palaikyti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, svarbu tęsti darbą, susijusį su socialinės apsaugos sistemos reforma;

| (28) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Suomijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas jau įgyvendinamas. Tačiau veiklos susitarimai tarp Komisijos ir Suomijos dar nepasirašyti. Šis žingsnis būtinas, kad būtų galima pateikti pirmąjį mokėjimo prašymą pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir kad Suomija neatsiliktų nuo sutarto mokėjimo prašymų tvarkaraščio. Suomija savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano pakeitimą pateikė 2023 m. sausio mėn., o Taryba jį patvirtino 2023 m. kovo 14 d. Šis pakeitimas buvo padarytas atnaujinant didžiausią finansinį įnašą, kurį valstybėms narėms galima skirti pagal Priemonę, ir juo siekta proporcingai sumažinti finansavimą pagal keturis plano ramsčius. Siekiant užtikrinti finansavimą pagal skyrių „REPowerEU“, 2023 m. planuojamas dar vienas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano pakeitimas. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Suomijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(28)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Suomijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas jau įgyvendinamas. Tačiau veiklos susitarimai tarp Komisijos ir Suomijos dar nepasirašyti. Šis žingsnis būtinas, kad būtų galima pateikti pirmąjį mokėjimo prašymą pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir kad Suomija neatsiliktų nuo sutarto mokėjimo prašymų tvarkaraščio. Suomija savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano pakeitimą pateikė 2023 m. sausio mėn., o Taryba jį patvirtino 2023 m. kovo 14 d. Šis pakeitimas buvo padarytas atnaujinant didžiausią finansinį įnašą, kurį valstybėms narėms galima skirti pagal Priemonę, ir juo siekta proporcingai sumažinti finansavimą pagal keturis plano ramsčius. Siekiant užtikrinti finansavimą pagal skyrių „REPowerEU“, 2023 m. planuojamas dar vienas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano pakeitimas. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Suomijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (29) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Suomijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Suomijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(29)

2022 m. Komisija patvirtino visus Suomijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Suomijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (30) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Suomijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su įgūdžių trūkumu, švietimo ir mokymo politika, energetikos politika ir žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

(30)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Suomijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su įgūdžių trūkumu, švietimo ir mokymo politika, energetikos politika ir žaliąja pertvarka;

| (31) | nors 2022 m. Suomijos darbo rinkos rezultatai buvo geri, laisvų darbo vietų skaičius sparčiai didėjo, o tai rodo įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktį ir darbo jėgos trūkumą įvairiuose sektoriuose, visų pirma paslaugų, statybos, informacinių ir ryšių technologijų, švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sektoriuose. Kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą riboja palyginti mažas aukštųjų mokyklų absolventų, baigusių darbo rinkoje paklausiausių sričių studijas, skaičius, taip pat palyginti žemas darbo jėgos imigracijos lygis. Be to, 25–34 m. asmenų tretinio išsilavinimo lygis yra mažesnis už Sąjungos vidurkį. Darbo jėgos ir įgūdžių trūkumas kelia sunkumų Suomijos konkurencingumui ir ilgalaikiam augimui, be to, jį dar labiau padidins gyventojų senėjimas, palyginti mažas regioninis darbo jėgos judumas ir dėl žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų didėjanti naujų įgūdžių paklausa; |
| --- | --- |

(31)

nors 2022 m. Suomijos darbo rinkos rezultatai buvo geri, laisvų darbo vietų skaičius sparčiai didėjo, o tai rodo įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktį ir darbo jėgos trūkumą įvairiuose sektoriuose, visų pirma paslaugų, statybos, informacinių ir ryšių technologijų, švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sektoriuose. Kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą riboja palyginti mažas aukštųjų mokyklų absolventų, baigusių darbo rinkoje paklausiausių sričių studijas, skaičius, taip pat palyginti žemas darbo jėgos imigracijos lygis. Be to, 25–34 m. asmenų tretinio išsilavinimo lygis yra mažesnis už Sąjungos vidurkį. Darbo jėgos ir įgūdžių trūkumas kelia sunkumų Suomijos konkurencingumui ir ilgalaikiam augimui, be to, jį dar labiau padidins gyventojų senėjimas, palyginti mažas regioninis darbo jėgos judumas ir dėl žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų didėjanti naujų įgūdžių paklausa;

| (32) | 2022 m. liepos 1 d. įsigaliojo naujasis Suomijos klimato aktas, kuriuo nacionalinėje teisėje įtvirtintas Suomijos tikslas iki 2035 m. tapti pirmąja gerovės visuomene be iškastinio kuro, taip pat nustatyti 2030, 2040 ir 2050 m. klimato tikslai. Tačiau Suomijos ekonomika vis dar yra viena iš daugiausiai energijos suvartojančių Sąjungos šalių. Pagrindiniai sektoriai, kuriuose turės būti gerokai sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis – energetika, pramonė, transportas ir pastatai. 2021 m. atsinaujinantieji energijos ištekliai sudarė didelę Suomijos energijos rūšių derinio dalį – 43 %, po jų sekė nafta – 24 %, branduolinė energija – 17 %, anglys – 9 %. Rusija tebėra svarbus branduolinio kuro šaltinis. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Suomijoje sumažėjo 56 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, taigi, viršijo siektiną sumažinimo reikšmę (15 %). Suomija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (16); |
| --- | --- |

(32)

2022 m. liepos 1 d. įsigaliojo naujasis Suomijos klimato aktas, kuriuo nacionalinėje teisėje įtvirtintas Suomijos tikslas iki 2035 m. tapti pirmąja gerovės visuomene be iškastinio kuro, taip pat nustatyti 2030, 2040 ir 2050 m. klimato tikslai. Tačiau Suomijos ekonomika vis dar yra viena iš daugiausiai energijos suvartojančių Sąjungos šalių. Pagrindiniai sektoriai, kuriuose turės būti gerokai sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis – energetika, pramonė, transportas ir pastatai. 2021 m. atsinaujinantieji energijos ištekliai sudarė didelę Suomijos energijos rūšių derinio dalį – 43 %, po jų sekė nafta – 24 %, branduolinė energija – 17 %, anglys – 9 %. Rusija tebėra svarbus branduolinio kuro šaltinis. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Suomijoje sumažėjo 56 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, taigi, viršijo siektiną sumažinimo reikšmę (15 %). Suomija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (16);

| (33) | sunkumai siekiant ilgalaikių klimato srities tikslų apima didelį privačiojo ir viešojo sektorių investicijų atotrūkį daugiausia teršalų išmetančiuose sektoriuose, taip pat vėluojančias investicijas į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, kurias lemia neišnagrinėtos paraiškos dėl aplinkosaugos leidimų išdavimo. Siekiant užbaigti dar neįgyvendintus energetikos projektus ir sudaryti palankesnes sąlygas papildomoms prioritetinėms investicijoms, reikia toliau racionalizuoti leidimų išdavimo procedūras; |
| --- | --- |

(33)

sunkumai siekiant ilgalaikių klimato srities tikslų apima didelį privačiojo ir viešojo sektorių investicijų atotrūkį daugiausia teršalų išmetančiuose sektoriuose, taip pat vėluojančias investicijas į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, kurias lemia neišnagrinėtos paraiškos dėl aplinkosaugos leidimų išdavimo. Siekiant užbaigti dar neįgyvendintus energetikos projektus ir sudaryti palankesnes sąlygas papildomoms prioritetinėms investicijoms, reikia toliau racionalizuoti leidimų išdavimo procedūras;

| (34) | didelės energijos kainos ir plataus užmojo klimato tikslai reikalauja greitesnių ir didesnių investicijų į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Nepaisant spartesnio, nei tikėtasi, elektrinių transporto priemonių pardavimo augimo, dėl Suomijai būdingų ilgų atstumų ir retai apgyvendintų vietovių mažai tikėtina, kad būtinos investicijos į tolesnę plėtrą, ypač į sunkiųjų transporto priemonių elektrifikavimą, bus įgyvendintos rinkos sąlygomis. Maždaug 40 % geležinkelių tinklo vis dar nėra elektrifikuota; |
| --- | --- |

(34)

didelės energijos kainos ir plataus užmojo klimato tikslai reikalauja greitesnių ir didesnių investicijų į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Nepaisant spartesnio, nei tikėtasi, elektrinių transporto priemonių pardavimo augimo, dėl Suomijai būdingų ilgų atstumų ir retai apgyvendintų vietovių mažai tikėtina, kad būtinos investicijos į tolesnę plėtrą, ypač į sunkiųjų transporto priemonių elektrifikavimą, bus įgyvendintos rinkos sąlygomis. Maždaug 40 % geležinkelių tinklo vis dar nėra elektrifikuota;

| (35) | siekiant padidinti tiekimo saugumą, būtų galima sustiprinti Suomijos nacionalinį elektros energijos perdavimą. Atsinaujinančiųjų išteklių energija vis dažniau gaminama toli nuo vartojimo centrų. Nors Suomija ėmėsi ryžtingų veiksmų, kad sumažintų savo priklausomybę nuo naftos, anglių ir dujų importo iš Rusijos, viena iš dviejų atominių elektrinių Suomijoje tebėra visiškai priklausoma nuo rusiško kuro. Norint visame regione užtikrinti gerai veikiančią elektros energijos rinką ir padidinti numatomą atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį energijos rūšių derinyje, reikalingos stiprios jungtys tarp Suomijos ir kaimyninių šalių; |
| --- | --- |

(35)

siekiant padidinti tiekimo saugumą, būtų galima sustiprinti Suomijos nacionalinį elektros energijos perdavimą. Atsinaujinančiųjų išteklių energija vis dažniau gaminama toli nuo vartojimo centrų. Nors Suomija ėmėsi ryžtingų veiksmų, kad sumažintų savo priklausomybę nuo naftos, anglių ir dujų importo iš Rusijos, viena iš dviejų atominių elektrinių Suomijoje tebėra visiškai priklausoma nuo rusiško kuro. Norint visame regione užtikrinti gerai veikiančią elektros energijos rinką ir padidinti numatomą atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį energijos rūšių derinyje, reikalingos stiprios jungtys tarp Suomijos ir kaimyninių šalių;

| (36) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. Suomijoje trūko darbuotojų 37 profesijose, kuriose reikia su žaliąja pertvarka susijusių specifinių įgūdžių arba žinių, be kita ko, darbininkų izoliuotojų, statybos inžinierių, santechnikų ir vamzdynų montuotojų. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai; |
| --- | --- |

(36)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m. Suomijoje trūko darbuotojų 37 profesijose, kuriose reikia su žaliąja pertvarka susijusių specifinių įgūdžių arba žinių, be kita ko, darbininkų izoliuotojų, statybos inžinierių, santechnikų ir vamzdynų montuotojų. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai;

| (37) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (17) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (17) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (38) | atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Suomijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

(38)

atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir jų kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: i) išlaikyti skolos tvarumą ir susilaikyti nuo plačiabazės paramos visuminei paklausai 2023 m., tikslingiau orientuoti fiskalines priemones, kurių imtasi didelių energijos kainų poveikiui švelninti, ir apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus, kadangi energijos kainų spaudimas mažėja; ii) išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms remti; iii) remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais švelninamas perkamosios galios praradimas, kartu ribojant antrinį poveikį infliacijai, toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir spręsti įgūdžių trūkumo problemą; iv) gerinti verslo aplinką ir užtikrinti, kad energijos parama įmonėms būtų ekonomiškai efektyvi, laikina, tikslingai nukreipta gyvybingoms įmonėms ir išlaikytų žaliosios pertvarkos paskatas, ir v) išsaugoti makrofinansinį stabilumą ir stebėti rizikas, o kartu tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą. Suomijai skirtomis 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijomis prisidedama prie pirmos, antros ir trečios 2023 m. euro zonai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

REKOMENDUOJA Suomijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

Užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių išlaidų nominalų padidėjimą 2024 m., kad jis neviršytų 2,2 % (18).

Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę laipsniško ir tvaraus konsolidavimo strategiją, kartu vykdant investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, kad būtų užtikrinta apdairi vidutinės trukmės fiskalinė būklė.

Vykdyti socialinės apsaugos sistemos reformą, kad būtų padidintas socialinių išmokų sistemos veiksmingumas, o tai padidintų paskatas dirbti ir taip pat remti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą.

2.

Toliau tolygiai įgyvendinti peržiūrėtą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir sparčiai užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, glaudžiai jį derinant su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bei naudojantis jų sąveika.

3.

Spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą perkvalifikuojant ir keliant darbo jėgos kvalifikaciją ir plečiant aukštojo mokslo pasiūlą, visų pirma tose studijų srityse, kurios paklausiausios darbo rinkoje.

4.

Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro, spartinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą, be kita ko, toliau spartinant leidimų išdavimo procedūras, ir skatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į pramonės ir transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, be kita ko, vykdant elektrifikaciją. Plėtoti energetikos infrastruktūrą, siekiant didinti tiekimo saugumą stiprinant elektros energijos perdavimą. Dėti daugiau politikos pastangų siekiant suteikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

2

(3)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 12524/2021; dok. ST 12524/2021 ADD 1.

6

(7)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Suomijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 126).

7

(8)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

8

(9)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

9

(10)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

10

(11)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Suomijos stabilumo programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 213).

11

(12)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Suomijos potencialios gamybos apimties augimas, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, vidutinės trukmės laikotarpiu (10 metų vidurkis) nominaliąja verte bus 5,6 %.

12

(13)  Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį.

13

(14)  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.

14

(15)  Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų priemones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.

15

(16)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

16

(17)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

17

(18)  Apskaičiuota, kad tai atitinka metinį struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą bent 0,3 % BVP 2024 m., kaip aprašyta 23 konstatuojamojoje dalyje.

18

---

| 2023 9 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 312/252 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 312/252

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. liepos 14 d.

dėl Švedijos 2023 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2023 m. Švedijos konvergencijos programos

(2023/C 312/27)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (3), kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę valstybėms narėms teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Pagal Europos semestro prioritetus Priemone prisidedama prie ekonomikos bei įtraukaus atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma reformomis ir investicijomis siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir didinti valstybių narių ekonomikos atsparumą. Ja taip pat padedama stiprinti viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, gerinti teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir remti tolesnį Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą. 2022 m. birželio 30 d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

| (2) | 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Švedija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2023 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė 2023 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytiems prioritetams, grindžiamiems keturiais konkurencingo tvarumo aspektais. 2022 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė 2023 m. įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Švedija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, kuriose gali būti susidaręs disbalansas arba gali kilti jo susidarymo rizika ir dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos ir pasiūlymą dėl 2023 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas. 2023 m. gegužės 16 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (4) ir 2023 m. kovo 13 d. – bendrą užimtumo ataskaitą;

| (3) | nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui; |
| --- | --- |

(3)

nors Sąjungos šalių ekonomika demonstruoja didelį atsparumą, geopolitinės aplinkybės ir toliau daro neigiamą poveikį. Kadangi Sąjunga tvirtai remia Ukrainą, Sąjungos ekonominės ir socialinės politikos darbotvarkėje daugiausia dėmesio skiriama neigiamo sukrėtimų energetikos srityje poveikio tiek pažeidžiamiems namų ūkiams, tiek įmonėms mažinimui trumpuoju laikotarpiu ir tolesnėms pastangoms įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, remti tvarų ir integracinį augimą, apsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti atsparumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Joje taip pat daug dėmesio skiriama Sąjungos konkurencingumo ir našumo didinimui;

| (4) | 2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. vasario 1 d. Komisija paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (toliau – Žaliojo kurso pramonės planas). Žaliojo kurso pramonės planu siekiama didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą ir remti greitą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Planas papildo pagal Europos žaliąjį kursą ir planą „REPowerEU“ dedamas pastangas. Juo taip pat siekiama sukurti palankesnę aplinką, kurioje būtų plėtojami Sąjungos poveikio klimatui neutralizavimo technologijų ir produktų gamybos pajėgumai, kurių reikia Sąjungos plataus užmojo klimato srities tikslams pasiekti, taip pat užtikrinti prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant tiekimo šaltinius, tinkamai naudojant geologinius išteklius valstybėse narėse ir maksimaliai didinant žaliavų perdirbimą. Žaliojo kurso pramonės planas grindžiamas keturiais ramsčiais: nuspėjama ir supaprastinta reglamentavimo aplinka, galimybėmis sparčiau gauti finansavimą, įgūdžių stiprinimu ir atvira prekyba siekiant atsparių tiekimo grandinių. 2023 m. kovo 16 d. Komisija taip pat paskelbė komunikatą „Ilgalaikis ES konkurencingumas. Perspektyvos po 2030 m.“, kuriame dėmesys sutelktas į devynis vienas kitą stiprinančius veiksnius ir tikslą sukurti augimą skatinančią reglamentavimo sistemą. Jame nustatyti politikos prioritetai, kuriais, siekiant ilgalaikio Sąjungos ir jos valstybių narių konkurencingumo, skatinama aktyviai vykdyti struktūrinius patobulinimus, tinkamai orientuotas investicijas ir reglamentavimo priemones. Toliau pateikiamos rekomendacijos padeda šiuos prioritetus įgyvendinti;

| (5) | 2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras toliau evoliucionuoja atsižvelgiant į Priemonės įgyvendinimą. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, vis dar itin svarbu visiškai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas pastaraisiais metais konkrečioms šalims pateiktas rekomendacijas arba didelę jų dalį. 2019, 2020 ir 2022 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat aktualios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius;

| (6) | 2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. vasario 27 d. priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) (toliau – „REPowerEU“ reglamentas) siekiama greitai laipsniškai panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro importo. Taip bus prisidėta prie Sąjungos energetinio saugumo ir jos energijos šaltinių įvairinimo, kartu didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energijos kaupimo pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą. „REPowerEU“ reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti naują skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima finansuoti pagrindines reformas ir investicijas, kurios padės pasiekti „REPowerEU“ tikslus. Tos reformos ir investicijos taip pat padės didinti neutralaus poveikio klimatui Sąjungos pramonės konkurencingumą, kaip nurodyta Žaliojo kurso pramonės plane, ir atsižvelgti į 2022 m. ir, kai taikytina, 2023 m. konkrečioms valstybėms narėms pateiktas su energetika susijusias rekomendacijas. „REPowerEU“ reglamentu nustatoma naujos kategorijos negrąžintina finansinė parama, kurią valstybės narės gali gauti, kad galėtų finansuoti naujas su energetika susijusias reformas ir investicijas, numatytas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose;

| (7) | 2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energija susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikė 2024 m. fiskalinės politikos gaires (toliau – 2023 m. kovo 8 d. komunikatas). Juo siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Komisija priminė, kad Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas baigsis 2023 m. pabaigoje. Ji paragino 2023–2024 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės skolos tvarumas ir tvariai didinamas potencialus augimas, ir paragino valstybes nares savo 2023 m. stabilumo ir konvergencijos programose nustatyti, kaip jų fiskaliniais planais bus užtikrinta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų laikomasi Sutartyje nustatytos 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pamatinės vertės ir kad skola būtų patikimai bei nuolat mažinama arba išliktų apdairaus lygio. Komisija taip pat paragino valstybes nares laipsniškai nutraukti nacionalines fiskalines priemones, nustatytas siekiant apsaugoti namų ūkius ir įmones nuo energijos kainų sukelto sukrėtimo, pradedant nuo mažiausiai tikslingų priemonių. Ji nurodė, kad jei dėl atsinaujinusio su energija susijusio spaudimo reikėtų pratęsti paramos priemonių taikymą, valstybės narės tokias priemones turėtų tikslingiau taikyti pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms. Komisija pareiškė, kad fiskalinės rekomendacijos bus kiekybiškai įvertintos ir diferencijuotos. Be to, kaip pasiūlyta 2022 m. lapkričio 9 d. jos komunikate dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, fiskalinės rekomendacijos bus suformuluotos remiantis grynosiomis pirminėmis išlaidomis. Ji rekomendavo, kad visos valstybės narės ir toliau išsaugotų nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir užtikrintų veiksmingą Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų panaudojimą, ypač atsižvelgdamos į žaliosios bei skaitmeninės pertvarkų ir atsparumo didinimo tikslus. Komisija nurodė, kad, laikydamasi esamų teisinių nuostatų ir remdamasi 2023 m. galutiniais duomenimis, 2024 m. pavasarį ji Tarybai pasiūlys pradėti deficito kriterijumi grindžiamas perviršinio deficito procedūras;

| (8) | 2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.; |
| --- | --- |

(8)

2023 m. balandžio 26 d. Komisija pristatė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinama visapusiška Sąjungos ekonomikos valdymo taisyklių reforma. Pagrindinis pasiūlymų tikslas – stiprinti valstybės skolos tvarumą ir skatinti tvarų bei integracinį ekonomikos augimą visose valstybėse narėse įgyvendinant reformas ir investuojant. Savo pasiūlymais Komisija siekia didinti nacionalinę atsakomybę, supaprastinti sistemą ir labiau orientuotis į vidutinės trukmės laikotarpį, kartu užtikrinant veiksmingą ir darnesnį vykdymo užtikrinimą. Kaip teigiama 2023 m. kovo 14 d. Tarybos išvadose dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, tikslas – teisėkūros darbą užbaigti 2023 m.;

| (9) | 2021 m. gegužės 28 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Švedija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2022 m. gegužės 4 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Švedijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Švedija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos; |
| --- | --- |

(9)

2021 m. gegužės 28 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Švedija Komisijai pateikė savo nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija, vadovaudamasi to reglamento V priede išdėstytomis vertinimo gairėmis, įvertino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną. 2022 m. gegužės 4 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl Švedijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (6). Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimamo sprendimo, kad Švedija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

| (10) | 2023 m. balandžio 28 d. Švedija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 28 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnio 1 dalį – 2023 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Švedijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas; |
| --- | --- |

(10)

2023 m. balandžio 28 d. Švedija pateikė 2023 m. nacionalinę reformų programą, o 2023 m. balandžio 28 d., pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnio 1 dalį – 2023 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2023 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Švedijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

| (11) | 2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Švedijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Švedijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Švedijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(11)

2023 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė 2023 m. Švedijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Švedijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019–2022 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir apžvelgta, kaip ji įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis ta analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai. Be to, joje įvertinta pažanga, Švedijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Sąjungos pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| (12) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Švedijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Švedijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma išlieka pažeidžiamumas, susijęs su jos nekilnojamojo turto rinka ir didele privačiojo sektoriaus skola. Nekilnojamojo turto kainos yra didelės ir dar visai neseniai augo. Būsto kainos didėjo kartu su augančia privačiojo sektoriaus skola. 2022 m., gerokai sugriežtėjus pinigų politikos ir finansavimo sąlygoms, nekilnojamojo turto kainos ėmė pastebimai mažėti; atrodo, kad tai yra susikaupusio pažeidžiamumo mažinimo pradžia. Kainos tebėra gerokai išpūstos ir tikimasi, kad jos toliau mažės. Nekilnojamojo turto sektoriaus apyvarta pastaruoju metu labai sumažėjo, todėl sumažėjo ir naujos statybos būstų paklausa. Nepalankūs pokyčiai kol kas pasireiškė tik statybų ir nekilnojamojo turto sektoriuose, kurių veikla po daugelį metų trukusio didelio augimo šiuo metu smarkiai mažėja. Apskritai tikimasi, kad 2023 m. Švedijos ekonomika trauksis, o pinigų politikos sąlygų pokyčiai paveiks namų ūkių ir komercinės paskirties nekilnojamojo turto bendrovių balansus bei jų galimybes vartoti ir investuoti. Padidėjusių palūkanų normų poveikis hipotekos įmokoms yra itin didelis, nes vyrauja kintamos palūkanų normos ir labai ilgos trukmės hipotekos paskolos. Kintančių sąlygų poveikis finansų sektoriui buvo nedidelis; sektorius yra stiprus ir pasižymi didelėmis pelno maržomis ir pagal riziką įvertinto kapitalo koeficientais, kurie, greičiausiai, yra apsauga nuo to, kad nekilnojamojo turto sektoriaus problemos neišplistų platesnio masto ekonomikoje, nors ji yra ir labai priklausoma nuo pokyčių nekilnojamojo turto sektoriuje. Politikos pažanga buvo nedidelė. Visų pirma, mokesčių sistema ir toliau palanki būsto nuosavybei dėl mažo periodinio nekilnojamojo turto apmokestinimo, taip pat skatina skolintomis lėšomis finansuojamo būsto įsigijimą, nes didelę dalį hipotekos palūkanų mokėjimų galima atskaityti iš mokesčių. Be to, neveiksminga nuomos rinka buvo reformuojama menkai; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Švedijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus. Komisija padarė išvadą, kad Švedijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma išlieka pažeidžiamumas, susijęs su jos nekilnojamojo turto rinka ir didele privačiojo sektoriaus skola. Nekilnojamojo turto kainos yra didelės ir dar visai neseniai augo. Būsto kainos didėjo kartu su augančia privačiojo sektoriaus skola. 2022 m., gerokai sugriežtėjus pinigų politikos ir finansavimo sąlygoms, nekilnojamojo turto kainos ėmė pastebimai mažėti; atrodo, kad tai yra susikaupusio pažeidžiamumo mažinimo pradžia. Kainos tebėra gerokai išpūstos ir tikimasi, kad jos toliau mažės. Nekilnojamojo turto sektoriaus apyvarta pastaruoju metu labai sumažėjo, todėl sumažėjo ir naujos statybos būstų paklausa. Nepalankūs pokyčiai kol kas pasireiškė tik statybų ir nekilnojamojo turto sektoriuose, kurių veikla po daugelį metų trukusio didelio augimo šiuo metu smarkiai mažėja. Apskritai tikimasi, kad 2023 m. Švedijos ekonomika trauksis, o pinigų politikos sąlygų pokyčiai paveiks namų ūkių ir komercinės paskirties nekilnojamojo turto bendrovių balansus bei jų galimybes vartoti ir investuoti. Padidėjusių palūkanų normų poveikis hipotekos įmokoms yra itin didelis, nes vyrauja kintamos palūkanų normos ir labai ilgos trukmės hipotekos paskolos. Kintančių sąlygų poveikis finansų sektoriui buvo nedidelis; sektorius yra stiprus ir pasižymi didelėmis pelno maržomis ir pagal riziką įvertinto kapitalo koeficientais, kurie, greičiausiai, yra apsauga nuo to, kad nekilnojamojo turto sektoriaus problemos neišplistų platesnio masto ekonomikoje, nors ji yra ir labai priklausoma nuo pokyčių nekilnojamojo turto sektoriuje. Politikos pažanga buvo nedidelė. Visų pirma, mokesčių sistema ir toliau palanki būsto nuosavybei dėl mažo periodinio nekilnojamojo turto apmokestinimo, taip pat skatina skolintomis lėšomis finansuojamo būsto įsigijimą, nes didelę dalį hipotekos palūkanų mokėjimų galima atskaityti iš mokesčių. Be to, neveiksminga nuomos rinka buvo reformuojama menkai;

| (13) | remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Švedijos valdžios sektoriaus balansas pagerėjo nuo subalansuotos biudžeto būklės 2021 m. iki 0,7 % pertekliaus 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 36,5 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 33,0 % 2022 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Švedijos valdžios sektoriaus balansas pagerėjo nuo subalansuotos biudžeto būklės 2021 m. iki 0,7 % pertekliaus 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 36,5 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 33,0 % 2022 m. pabaigoje;

| (14) | valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė dyzelinui ir benzinui taikomo energijos mokesčio sumažinimą; o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė namų ūkių elektros energijos išlaidų kompensavimą. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,2 % BVP (7). Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,2 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 1,1 % BVP, palyginti su 2,0 % 2021 m.; |
| --- | --- |

(14)

valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. 2022 m. tokios pajamas mažinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė dyzelinui ir benzinui taikomo energijos mokesčio sumažinimą; o tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė namų ūkių elektros energijos išlaidų kompensavimą. Komisijos vertinimu, 2022 m. šių priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 0,2 % BVP (7). Valdžios sektoriaus balansui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos, kurios, kaip apskaičiuota, 2022 m. sudarė 0,2 % BVP. Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 1,1 % BVP, palyginti su 2,0 % 2021 m.;

| (15) | 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Švedijai 2022 m. (8) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas; |
| --- | --- |

(15)

2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Švedijai 2022 m. (8) išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;

| (16) | remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (9) buvo stabdomoji (+ 0,4 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Švedija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą, be kita ko, vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,2 % BVP (2021 m. – 0,2 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,1 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (10). Todėl Švedija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,8 procentinio punkto. Todėl Švedija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (9) buvo stabdomoji (+ 0,4 % BVP) – tai buvo tinkama atsižvelgiant į aukštą infliaciją. Kaip rekomendavo Taryba, Švedija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą, be kita ko, vykdydama pagal Priemonę finansuojamas investicijas. Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 0,2 % BVP (2021 m. – 0,2 %). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turėjo 0,1 procentinio punkto skatinamąjį poveikį fiskalinės politikos krypčiai (10). Todėl Švedija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,8 procentinio punkto. Todėl Švedija pakankamai kontroliavo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

| (17) | makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. konvergencijos programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, 2023 m. yra atsargus ir atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. sumažės 1,0 %, o 2024 m. vėl išaugs 1,2 %. Palyginimui, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2023 m. sumažės 0,5 %, o 2024 m. padidės 1,1 %, daugiausia dėl to, kad remiamasi naujesniais duomenimis, ir dėl to, kad Komisijos prognozėje nustatyta, kad investicijos, nesusijusios su statyboms, yra šiek tiek mažiau dinamiškos; |
| --- | --- |

(17)

makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2023 m. konvergencijos programoje pateikiamos biudžeto projekcijos, 2023 m. yra atsargus ir atitinka Komisijos 2023 m. pavasario prognozę Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2023 m. sumažės 1,0 %, o 2024 m. vėl išaugs 1,2 %. Palyginimui, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2023 m. sumažės 0,5 %, o 2024 m. padidės 1,1 %, daugiausia dėl to, kad remiamasi naujesniais duomenimis, ir dėl to, kad Komisijos prognozėje nustatyta, kad investicijos, nesusijusios su statyboms, yra šiek tiek mažiau dinamiškos;

| (18) | 2023 m. konvergencijos programoje vyriausybė numato, kad 2022 m. valdžios sektoriaus perteklius sumažės iki 0,4 % BVP deficito santykio 2023 m. Šis pablogėjimas 2023 m. daugiausia atspindi silpnesnę ekonomiką ir prastėjančią finansų būklę vietos valdžios sektoriuje. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 33,0 % 2022 m. pabaigoje iki 31,0 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 0,9 % BVP. Šis deficitas yra didesnis už 2023 m. konvergencijos programoje numatytą deficitą daugiausia dėl to, kad Komisija numato didesnes viešąsias išlaidas, kurias lemia, inter alia, didesnis tarpinis vartojimas bei socialiniai pervedimai natūra ir didesnės palūkanų išlaidos. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 31,4 % 2023 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(18)

2023 m. konvergencijos programoje vyriausybė numato, kad 2022 m. valdžios sektoriaus perteklius sumažės iki 0,4 % BVP deficito santykio 2023 m. Šis pablogėjimas 2023 m. daugiausia atspindi silpnesnę ekonomiką ir prastėjančią finansų būklę vietos valdžios sektoriuje. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 33,0 % 2022 m. pabaigoje iki 31,0 % 2023 m. pabaigoje. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 0,9 % BVP. Šis deficitas yra didesnis už 2023 m. konvergencijos programoje numatytą deficitą daugiausia dėl to, kad Komisija numato didesnes viešąsias išlaidas, kurias lemia, inter alia, didesnis tarpinis vartojimas bei socialiniai pervedimai natūra ir didesnės palūkanų išlaidos. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 31,4 % 2023 m. pabaigoje;

| (19) | numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma energijos mokesčio už benziną ir dyzeliną sumažinimas), ir naujos priemonės, pavyzdžiui, namų ūkių, įmonių ir organizacijų elektros energijos išlaidų kompensavimas. Tų priemonių išlaidas daugiausia kompensuoja pajamos iš perdavimo mokesčių ir, kiek mažesniu mastu, mokesčiai už nenumatytą energijos tiekėjų pelną. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (11). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje faktiškai apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (12), suma 2023 m. sudarys 0,0 % BVP (tai atitinka 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos 2023 m. išliks iš esmės stabilios. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 1,1 % BVP) panaikinimas; |
| --- | --- |

(19)

numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį. Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma energijos mokesčio už benziną ir dyzeliną sumažinimas), ir naujos priemonės, pavyzdžiui, namų ūkių, įmonių ir organizacijų elektros energijos išlaidų kompensavimas. Tų priemonių išlaidas daugiausia kompensuoja pajamos iš perdavimo mokesčių ir, kiek mažesniu mastu, mokesčiai už nenumatytą energijos tiekėjų pelną. Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 0,1 % BVP (11). Neatrodo, kad dauguma 2023 m. priemonių yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra visiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje faktiškai apskaičiuota, kad tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, kaip laikomasi 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos (12), suma 2023 m. sudarys 0,0 % BVP (tai atitinka 2022 m.). Prognozuojama, kad iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo biudžeto išlaidos 2023 m. išliks iš esmės stabilios. Galiausiai tikimasi, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui bus naudingas laipsniškas su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių (apskaičiuota, kad jos sudarė 1,1 % BVP) panaikinimas;

| (20) | 2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Švedijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (13), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Švedija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Švedijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(20)

2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Švedijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (13), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Švedija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Švedijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (21) | Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus iš esmės neutrali (– 0,1 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo stabdomoji (+ 0,4 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo iš esmės neutralus poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti – 0,2 % BVP. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų iš esmės neutralus poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (14). Todėl Švedija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, ji neišlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir į energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicijas į pramonės pertvarką, susijusią su klimato kaita, ir plačiajuosčio ryšio plėtrą, kurios finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

(21)

Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus iš esmės neutrali (– 0,1 % BVP). Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo stabdomoji (+ 0,4 % BVP). Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo iš esmės neutralus poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti – 0,2 % BVP. Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją. Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,3 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų iš esmės neutralus poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto (14). Todėl Švedija planuoja finansuoti papildomas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat, kaip numatoma, ji neišlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų. Ji planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir į energetinį saugumą, pavyzdžiui, investicijas į pramonės pertvarką, susijusią su klimato kaita, ir plačiajuosčio ryšio plėtrą, kurios finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;

| (22) | 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 0,6 % BVP. 2024 m. padidėjimas daugiausia susijęs su ekonomikos nuosmukiu. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje, tikėtina, išliks stabilus – 31,0 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 0,5 % BVP. Tai iš esmės atitinka 2023 m. konvergencijos programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 30,7 % 2024 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

(22)

2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 0,6 % BVP. 2024 m. padidėjimas daugiausia susijęs su ekonomikos nuosmukiu. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje, tikėtina, išliks stabilus – 31,0 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 0,5 % BVP. Tai iš esmės atitinka 2023 m. konvergencijos programoje numatomą deficitą. Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 30,7 % 2024 m. pabaigoje;

| (23) | 2023 m. konvergencijos programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių (15). Komisijos vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,1 % BVP, tai atitinka 2023 m. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; Neatrodo, kad energijos paramos priemonės, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., būtų skirtos pažeidžiamiems namų ūkiams ar įmonėms. Jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(23)

2023 m. konvergencijos programoje numatyta 2024 m. laipsniškai panaikinti daugumą energijos paramos priemonių (15). Komisijos vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,1 % BVP, tai atitinka 2023 m. Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; Neatrodo, kad energijos paramos priemonės, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., būtų skirtos pažeidžiamiems namų ūkiams ar įmonėms. Jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą;

| (24) | 2023 m. konvergencijos programoje Švedija planuoja vidutinės trukmės biudžeto tikslą, kuris yra – 1,0 % BVP struktūrinis biudžeto balansas, pasiekti 2023 ir 2024 m. ir jį išlaikyti visą likusį programos laikotarpį. Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas pasieks 0,1 % BVP perteklių 2023 m. ir 0,7 % BVP perteklių 2024 m., taigi viršys vidutinės trukmės biudžeto tikslą; |
| --- | --- |

(24)

2023 m. konvergencijos programoje Švedija planuoja vidutinės trukmės biudžeto tikslą, kuris yra – 1,0 % BVP struktūrinis biudžeto balansas, pasiekti 2023 ir 2024 m. ir jį išlaikyti visą likusį programos laikotarpį. Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas pasieks 0,1 % BVP perteklių 2023 m. ir 0,7 % BVP perteklių 2024 m., taigi viršys vidutinės trukmės biudžeto tikslą;

| (25) | darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 1,1 %; |
| --- | --- |

(25)

darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. grynosios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 1,1 %;

| (26) | remiantis 2023 m. konvergencijos programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 4,7 % BVP 2023 m. iki 5,2 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas, t. y. taip, kaip nurodyta Priemonėje. 2023 m. konvergencijos programoje nurodomos reformos ir investicijos, pvz., padidintos pensijų sistemos amžiaus ribos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2023 m. konvergencijos programa, valstybės investicijos turėtų padidėti nuo 4,7 % BVP 2023 m. iki 5,2 % BVP 2024 m. Didesnės investicijos atspindi didesnes nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir Sąjungos finansuojamas investicijas, t. y. taip, kaip nurodyta Priemonėje. 2023 m. konvergencijos programoje nurodomos reformos ir investicijos, pvz., padidintos pensijų sistemos amžiaus ribos, kuriomis tikimasi prisidėti prie fiskalinio tvarumo ir tvaraus bei integracinio augimo;

| (27) | 2023 m. konvergencijos programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficito nebeliks ir 2025 m. jau bus 0,2 % BVP perteklius, o iki 2026 m. – 1,4 % BVP perteklius. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus balansas per programos laikotarpį atitiks atitinkamą Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 31,0 % 2024 m. pabaigoje iki 27,7 % iki 2026 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(27)

2023 m. konvergencijos programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficito nebeliks ir 2025 m. jau bus 0,2 % BVP perteklius, o iki 2026 m. – 1,4 % BVP perteklius. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus balansas per programos laikotarpį atitiks atitinkamą Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. 2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 31,0 % 2024 m. pabaigoje iki 27,7 % iki 2026 m. pabaigos;

| (28) | didelė privačiojo sektoriaus skola ir, nepaisant kai kurių pastarojo meto korekcijų, vis dar išpūstos nekilnojamojo turto kainos sudaro makroekonominį disbalansą ir vis dar yra rizikos, kad jis mažinamas netvarkingai. Naujiems būsto rinkos dalyviams vis dar sunku įpirkti būstą, o nuomos rinkoje yra nedaug alternatyvų ir ją vis dar reikia reformuoti, kad būtų galima sumažinti laukiančiųjų sąrašus ir skatinti nuomojamų būstų statybas. Švedija ėmėsi nedaug politikos veiksmų disbalansui mažinti, daugiausia dėmesio skirdama makroprudencinei politikai ir pasiūlos priemonėms, kuriomis siekiama palengvinti statybos leidimų išdavimo procedūras ir subsidijuoti nuomojamų butų statybą; |
| --- | --- |

(28)

didelė privačiojo sektoriaus skola ir, nepaisant kai kurių pastarojo meto korekcijų, vis dar išpūstos nekilnojamojo turto kainos sudaro makroekonominį disbalansą ir vis dar yra rizikos, kad jis mažinamas netvarkingai. Naujiems būsto rinkos dalyviams vis dar sunku įpirkti būstą, o nuomos rinkoje yra nedaug alternatyvų ir ją vis dar reikia reformuoti, kad būtų galima sumažinti laukiančiųjų sąrašus ir skatinti nuomojamų būstų statybas. Švedija ėmėsi nedaug politikos veiksmų disbalansui mažinti, daugiausia dėmesio skirdama makroprudencinei politikai ir pasiūlos priemonėms, kuriomis siekiama palengvinti statybos leidimų išdavimo procedūras ir subsidijuoti nuomojamų butų statybą;

| (29) | bendra nekilnojamojo turto mokesčių našta išlieka palyginti nedidelė dėl dosnių mokesčių atskaitymų hipotekos paskolų palūkanų mokėjimams ir nedidelių periodinių nekilnojamojo turto mokesčių. Politikos pokyčių poveikį hipotekos įmokoms atskaičius mokesčius sunku įvertinti, nes trūksta individualių namų ūkių duomenų apie turtą ir įsipareigojimus. Turint tokių duomenų, būtų galima padidinti politikos formavimo veiksmingumą, galbūt sumažinti patekimo į būsto rinką kliūtis ir tolygiau paskirstyti būsto naštą gyventojams. Nuomos rinkoje reguliuojamos mažesnės nei rinkos nuomos kainos yra naudingos nedidelei namų ūkių grupei. Reguliuojama mažesnė nei rinkos nuomos kaina nėra susijusi su namų ūkio poreikiais ar pajamomis. Todėl yra ilgos laukiančiųjų eilės, ypač paklausesnių nuomojamų būstų, o laisvų butų skaičius, vertinant tarptautiniu mastu, yra labai mažas. Efektyvumas padidėtų, jei nuomos mokesčiai labiau atitiktų rinkos kainas ir būtų papildyti parama nuomai, pagrįsta pajamomis ir grynuoju turtu; |
| --- | --- |

(29)

bendra nekilnojamojo turto mokesčių našta išlieka palyginti nedidelė dėl dosnių mokesčių atskaitymų hipotekos paskolų palūkanų mokėjimams ir nedidelių periodinių nekilnojamojo turto mokesčių. Politikos pokyčių poveikį hipotekos įmokoms atskaičius mokesčius sunku įvertinti, nes trūksta individualių namų ūkių duomenų apie turtą ir įsipareigojimus. Turint tokių duomenų, būtų galima padidinti politikos formavimo veiksmingumą, galbūt sumažinti patekimo į būsto rinką kliūtis ir tolygiau paskirstyti būsto naštą gyventojams. Nuomos rinkoje reguliuojamos mažesnės nei rinkos nuomos kainos yra naudingos nedidelei namų ūkių grupei. Reguliuojama mažesnė nei rinkos nuomos kaina nėra susijusi su namų ūkio poreikiais ar pajamomis. Todėl yra ilgos laukiančiųjų eilės, ypač paklausesnių nuomojamų būstų, o laisvų butų skaičius, vertinant tarptautiniu mastu, yra labai mažas. Efektyvumas padidėtų, jei nuomos mokesčiai labiau atitiktų rinkos kainas ir būtų papildyti parama nuomai, pagrįsta pajamomis ir grynuoju turtu;

| (30) | pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Nors Švedijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas buvo priimtas tik 2022 m., jis jau įgyvendinamas. Nepaisant lėtos pradžios, įgyvendinimas iš esmės vyksta sklandžiai, ir šiuo etapu neįsisavinimo rizika atrodo nedidelė, atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui skirti palyginti nedideli finansiniai asignavimai. Veiklos susitarimas tarp Komisijos ir Švedijos sudarytas 2023 m. gegužės mėn. Tikimasi, kad Švedija 2023 m. antrąjį pusmetį pateiks pirmąjį mokėjimo prašymą, kuris apims dvi paramos dalis. Dėl šiek tiek sumažėjusios negrąžintinos paramos rengiamas skyrius „REPowerEU“ ir priedėlis. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Švedijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(30)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Nors Švedijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas buvo priimtas tik 2022 m., jis jau įgyvendinamas. Nepaisant lėtos pradžios, įgyvendinimas iš esmės vyksta sklandžiai, ir šiuo etapu neįsisavinimo rizika atrodo nedidelė, atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui skirti palyginti nedideli finansiniai asignavimai. Veiklos susitarimas tarp Komisijos ir Švedijos sudarytas 2023 m. gegužės mėn. Tikimasi, kad Švedija 2023 m. antrąjį pusmetį pateiks pirmąjį mokėjimo prašymą, kuris apims dvi paramos dalis. Dėl šiek tiek sumažėjusios negrąžintinos paramos rengiamas skyrius „REPowerEU“ ir priedėlis. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowerEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Švedijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse įgyvendinimas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| (31) | 2022 m. Komisija patvirtino visus Švedijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Švedijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“; |
| --- | --- |

(31)

2022 m. Komisija patvirtino visus Švedijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Kad Švedijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;

| (32) | be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Švedijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su: i) nelygiomis galimybėmis mokytis palankių socioekonominių sąlygų neturintiems ir migrantų kilmės mokiniams, ii) poreikiu geriau integruoti į darbo rinką nepalankioje padėtyje esančias grupes ir iii) poreikiu mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

(32)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Švedijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su: i) nelygiomis galimybėmis mokytis palankių socioekonominių sąlygų neturintiems ir migrantų kilmės mokiniams, ii) poreikiu geriau integruoti į darbo rinką nepalankioje padėtyje esančias grupes ir iii) poreikiu mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro;

| (33) | nors Švedijoje mokymosi rezultatai iš esmės yra geri, jos švietimo sistemoje išlieka nelygybė. Palankių socioekonominių sąlygų neturintys ir migrantų kilmės mokiniai turi mažiau galimybių mokytis, įskaitant galimybes ugdyti įsidarbinimui reikalingus įgūdžius. Nelygybė švietimo srityje didėja ir dažnai yra susijusi tuo, kad migrantų kilmės mokiniams, ypač tiems, kurie į Švediją atvyko neseniai, trūksta galimybių pasirinkti norimą mokyklą. Skirtinga vertinimo praktika mokyklose gali dar labiau pabloginti mokymosi rezultatus. Kvalifikuotų mokytojų trūkumas tebėra problema, o labiausiai trūksta specialiųjų poreikių turinčių mokinių mokytojų, dalykų mokytojų privalomojo lavinimo mokyklose ir profesinio rengimo mokytojų vidurinėse mokyklose. Vis dar galima tobulinti švietimo sistemos struktūrą ir valdymą, įskaitant priėmimo procesą ir vertinimo sistemą, taip pat mokytojų karjeros raidą; |
| --- | --- |

(33)

nors Švedijoje mokymosi rezultatai iš esmės yra geri, jos švietimo sistemoje išlieka nelygybė. Palankių socioekonominių sąlygų neturintys ir migrantų kilmės mokiniai turi mažiau galimybių mokytis, įskaitant galimybes ugdyti įsidarbinimui reikalingus įgūdžius. Nelygybė švietimo srityje didėja ir dažnai yra susijusi tuo, kad migrantų kilmės mokiniams, ypač tiems, kurie į Švediją atvyko neseniai, trūksta galimybių pasirinkti norimą mokyklą. Skirtinga vertinimo praktika mokyklose gali dar labiau pabloginti mokymosi rezultatus. Kvalifikuotų mokytojų trūkumas tebėra problema, o labiausiai trūksta specialiųjų poreikių turinčių mokinių mokytojų, dalykų mokytojų privalomojo lavinimo mokyklose ir profesinio rengimo mokytojų vidurinėse mokyklose. Vis dar galima tobulinti švietimo sistemos struktūrą ir valdymą, įskaitant priėmimo procesą ir vertinimo sistemą, taip pat mokytojų karjeros raidą;

| (34) | Švedijai ir toliau kyla sunkumų integruojant į darbo rinką nepalankioje padėtyje esančius ir migrantų kilmės asmenis, taip pat mažinant likusius įgūdžių trūkumus. Vis labiau didėja išsilavinimo lygio atotrūkis tarp ne Sąjungoje gimusių asmenų ir Sąjungoje gimusių asmenų – daugiausia dėl to, kad vis daugiau Sąjungoje gimusių asmenų įgyja tretinį išsilavinimą. Didėja švietimo ir mokymo įstaigų nebaigusių asmenų, ypač ne Sąjungoje gimusių mokinių, dalis. Siekiant padėti nepalankioje padėtyje esančioms grupėms priklausantiems asmenims įgyti darbo rinkai svarbių įgūdžių ir padidinti jų galimybes susirasti darbą, reikia stiprinti dalyvavimą mokymosi veikloje; |
| --- | --- |

(34)

Švedijai ir toliau kyla sunkumų integruojant į darbo rinką nepalankioje padėtyje esančius ir migrantų kilmės asmenis, taip pat mažinant likusius įgūdžių trūkumus. Vis labiau didėja išsilavinimo lygio atotrūkis tarp ne Sąjungoje gimusių asmenų ir Sąjungoje gimusių asmenų – daugiausia dėl to, kad vis daugiau Sąjungoje gimusių asmenų įgyja tretinį išsilavinimą. Didėja švietimo ir mokymo įstaigų nebaigusių asmenų, ypač ne Sąjungoje gimusių mokinių, dalis. Siekiant padėti nepalankioje padėtyje esančioms grupėms priklausantiems asmenims įgyti darbo rinkai svarbių įgūdžių ir padidinti jų galimybes susirasti darbą, reikia stiprinti dalyvavimą mokymosi veikloje;

| (35) | Švedijai reikia dėti daugiau pastangų, kad iki 2045 m. pasiektų nacionalinį tikslą – nulinį grynąjį išmetamo anglies dioksido kiekį. Nors Švedija tebėra viena iš valstybių narių, kuriose atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis galutiniame energijos suvartojime yra didžiausia, dėl elektros tinklo pajėgumo ir perdavimo suvaržymų ateityje gali būti ribojamas tolesnis atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas. 2022 m. šie suvaržymai prisidėjo prie energijos kainų didėjimo pramonei ir namų ūkiams ir apribojo ekonominės veiklos plėtrą atokiose geografinėse vietovėse. Atsižvelgiant į tai, kad dėl padidėjusių pramonės ir transporto elektrifikavimo poreikių iki 2045 m. Švedijos galutinis elektros energijos suvartojimas turėtų padvigubėti iki 300 TWh, labai svarbu didinti elektros energijos tinklo pajėgumą. Tačiau elektros energijos tinklo statyba ir stiprinimas vėluoja dėl ilgai trunkančių leidimų išdavimo procesų. Be to, Švedijoje taikomos vienos ilgiausių administracinių procedūrų Sąjungoje, susijusių su atsinaujinančiųjų energijos išteklių, ypač sausumos vėjo energijos projektų, diegimu. Vyriausybė pradėjo tyrimą, siekdama supaprastinti aplinkosaugos leidimų vertinimą pagal Švedijos aplinkos kodeksą. Be to, reikia konkrečių politikos veiksmų, kad būtų paspartintos administracinės procedūros, susijusios su elektros tinklų plėtra ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimu, pavyzdžiui, apribojant šiose procedūrose dalyvaujančių institucijų skaičių ir vykdant procedūras lygiagrečiai. Siekiant sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį ir namų ūkių bei įmonių energijos išlaidas, taip pat labai svarbu mažinti energijos suvartojimą didinant energijos vartojimo efektyvumą. Kalbant apie energijos vartojimo efektyvumą, jei išliks tokia pati energijos suvartojimo trajektorija, kaip 2005–2020 m., kyla pavojus, kad 2030 m. Švedija nepasieks savo nacionalinio tikslo 50 % efektyviau vartoti energiją (palyginti su 2005 m.). 2021 m. Švedijos pirminės energijos suvartojimas siekė 43,8 mln. TNE, šalis ir toliau yra viena iš valstybių narių, kuriose vienam asmeniui tenka didžiausias energijos suvartojimas. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Švedijoje sumažėjo 37 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, taigi, viršijo siektiną sumažinimo reikšmę (15 %). Švedija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (16); |
| --- | --- |

(35)

Švedijai reikia dėti daugiau pastangų, kad iki 2045 m. pasiektų nacionalinį tikslą – nulinį grynąjį išmetamo anglies dioksido kiekį. Nors Švedija tebėra viena iš valstybių narių, kuriose atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis galutiniame energijos suvartojime yra didžiausia, dėl elektros tinklo pajėgumo ir perdavimo suvaržymų ateityje gali būti ribojamas tolesnis atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas. 2022 m. šie suvaržymai prisidėjo prie energijos kainų didėjimo pramonei ir namų ūkiams ir apribojo ekonominės veiklos plėtrą atokiose geografinėse vietovėse. Atsižvelgiant į tai, kad dėl padidėjusių pramonės ir transporto elektrifikavimo poreikių iki 2045 m. Švedijos galutinis elektros energijos suvartojimas turėtų padvigubėti iki 300 TWh, labai svarbu didinti elektros energijos tinklo pajėgumą. Tačiau elektros energijos tinklo statyba ir stiprinimas vėluoja dėl ilgai trunkančių leidimų išdavimo procesų. Be to, Švedijoje taikomos vienos ilgiausių administracinių procedūrų Sąjungoje, susijusių su atsinaujinančiųjų energijos išteklių, ypač sausumos vėjo energijos projektų, diegimu. Vyriausybė pradėjo tyrimą, siekdama supaprastinti aplinkosaugos leidimų vertinimą pagal Švedijos aplinkos kodeksą. Be to, reikia konkrečių politikos veiksmų, kad būtų paspartintos administracinės procedūros, susijusios su elektros tinklų plėtra ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimu, pavyzdžiui, apribojant šiose procedūrose dalyvaujančių institucijų skaičių ir vykdant procedūras lygiagrečiai. Siekiant sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį ir namų ūkių bei įmonių energijos išlaidas, taip pat labai svarbu mažinti energijos suvartojimą didinant energijos vartojimo efektyvumą. Kalbant apie energijos vartojimo efektyvumą, jei išliks tokia pati energijos suvartojimo trajektorija, kaip 2005–2020 m., kyla pavojus, kad 2030 m. Švedija nepasieks savo nacionalinio tikslo 50 % efektyviau vartoti energiją (palyginti su 2005 m.). 2021 m. Švedijos pirminės energijos suvartojimas siekė 43,8 mln. TNE, šalis ir toliau yra viena iš valstybių narių, kuriose vienam asmeniui tenka didžiausias energijos suvartojimas. Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Švedijoje sumažėjo 37 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, taigi, viršijo siektiną sumažinimo reikšmę (15 %). Švedija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (16);

| (36) | kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Pastaraisiais metais Švedijoje padidėjo darbo jėgos trūkumas, o 2022 m. pranešta, kad šis trūkumas aktualus 16 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai ar žinios; |
| --- | --- |

(36)

kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių. Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonių. Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai. Pastaraisiais metais Švedijoje padidėjo darbo jėgos trūkumas, o 2022 m. pranešta, kad šis trūkumas aktualus 16 profesijų, kurioms reikalingi su žaliąja pertvarka susiję specifiniai įgūdžiai ar žinios;

| (37) | atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (17) atspindėta 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (17) atspindėta 1 rekomendacijoje;

| (38) | atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir jos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda šalinti pažeidžiamumą, susijusį su didele privačiojo sektoriaus skola ir didelėmis būsto kainomis, |
| --- | --- |

(38)

atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir jos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. nacionalinę reformų programą ir 2023 m. konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos 1 rekomendacijoje. 1 rekomendacijoje nurodyta politika padeda šalinti pažeidžiamumą, susijusį su didele privačiojo sektoriaus skola ir didelėmis būsto kainomis,

REKOMENDUOJA Švedijai 2023 ir 2024 m. imtis šių veiksmų:

1.

2024 m. išlaikant patikimą fiskalinę būklę, išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas viešąsias investicijas ir užtikrinti veiksmingą dotacijų pagal Priemonę ir kitų Sąjungos fondų lėšų įsisavinimą, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.

Laikotarpiu po 2024 m. toliau vykdyti investicijas ir reformas, kuriomis skatinamas didesnis tvarus augimas, ir išsaugoti apdairią vidutinės trukmės fiskalinę būklę.

Mažinti riziką, susijusią su didele namų ūkių skola ir būsto rinkos disbalansu, mažinant mokesčių atskaitymą hipotekos paskolų palūkanų mokėjimams ir (arba) didinant periodinius nekilnojamojo turto mokesčius, kartu nustatant tinkamas geresnio politikos vertinimo ir tikslingumo priemones. Skatinti investicijas į gyvenamųjų namų statybą siekiant spręsti didžiausio trūkumo problemą, visų pirma šalinant struktūrines kliūtis statyboms ir užtikrinant statyboms tinkamos žemės pasiūlą. Didinti būsto rinkos veiksmingumą, be kita ko, vykdant nuomos rinkos reformas.

2.

Toliau tolygiai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir sparčiai užbaigti rengti skyrių „REPowerEU“, kad būtų galima skubiai pradėti jį įgyvendinti. Tęsti spartų sanglaudos politikos programų įgyvendinimą, užtikrinant glaudų papildomumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu.

3.

Gerinti palankių socioekonominių sąlygų neturinčių ir migrantų kilmės mokinių mokymosi rezultatus, užtikrinant vienodas galimybes mokytis mokyklinio ugdymo sistemoje ir sprendžiant kvalifikuotų mokytojų trūkumo problemą. Ugdyti nepalankioje padėtyje esančių grupių, visų pirma migrantų kilmės asmenų, įgūdžius, pritaikant išteklius ir metodus prie jų poreikių, siekiant padėti jiems integruotis į darbo rinką.

4.

Mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, be kita ko, plečiant ir atnaujinant energijos perdavimo tinklus, diegiant reformas, kuriomis siekiama supaprastinti ir paspartinti administracines ir leidimų išdavimo procedūras, didinant energijos vartojimo efektyvumą ir dedant daugiau politikos pastangų, kuriomis siekiama teikti ir įgyti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių ir kompetencijų.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

3

(4)  2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 180, 2023 5 23, p. 1).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  Dok. ST 7772/2022 INIT; dok. ST 7772/2022 ADD 1.

6

(7)  Energijos paramos priemonių bendrosios biudžeto išlaidos 2022 m. siekė beveik 0,5 % BVP, tačiau iš perdavimo sistemos operatoriaus „Svenska Kraftnät“ buvo gautos didelės kompensacinės pajamos.

7

(8)  2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Švedijos konvergencijos programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 131).

8

(9)  Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu. Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statistikos lentelių 1 langelyje.

9

(10)  Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

10

(11)  Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

11

(12)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2022 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Švedijos konvergencijos programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 221).

12

(13)  Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Švedijos potencialios gamybos apimties augimas, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, vidutinės trukmės laikotarpiu (10 metų vidurkis) nominaliąja verte bus 7,7 %.

13

(14)  Numatoma, kad kitų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų kapitalo išlaidų poveikis bus neutralus.

14

(15)  Planuojama, kad 2023–2025 m. bus išlaikytas sumažintas energijos mokestis dyzelinui ir benzinui.

15

(16)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

16

(17)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

17

---