# Eiropas Savienības C 293/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 293 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 18. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 293

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 18. augusts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 579. plenārsesija, 14.6.2023.–15.6.2023. |
| 2023/C 293/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz Eiropas Pārtikas politikas padomi kā jaunu pārvaldības modeli gaidāmajā ES regulējumā ilgtspējīgām pārtikas sistēmām (pašiniciatīvas atzinums) | 1 |
| 2023/C 293/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Enerģētiskās krīzes ietekme uz Eiropas ekonomiku (pašiniciatīvas atzinums) | 8 |
| 2023/C 293/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Otrais jaunu pašu resursu kopums (izpētes atzinums) | 13 |
| 2023/C 293/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei ES kiberaizsardzības politika (pašiniciatīvas atzinums) | 21 |
| 2023/C 293/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zaļās koplīguma sarunas: paraugprakses piemēri un nākotnes perspektīvas (izpētes atzinums) | 27 |
| 2023/C 293/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums HIV stigmatizācijas novēršanas pasākumi (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 34 |
| 2023/C 293/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES ārkārtas pasākumu pārraudzība un noturība enerģētikas jomā (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 42 |
| 2023/C 293/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Vienlīdzīga attieksme pret jauniešiem darba tirgū (informatīvs ziņojums) | 48 |
| 2023/C 293/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālā progresa protokols (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 58 |
| 2023/C 293/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sadarbība jaunatnes jomā (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 68 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 579. plenārsesija, 14.6.2023.–15.6.2023.

2023/C 293/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz Eiropas Pārtikas politikas padomi kā jaunu pārvaldības modeli gaidāmajā ES regulējumā ilgtspējīgām pārtikas sistēmām (pašiniciatīvas atzinums)

1

2023/C 293/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Enerģētiskās krīzes ietekme uz Eiropas ekonomiku (pašiniciatīvas atzinums)

8

2023/C 293/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Otrais jaunu pašu resursu kopums (izpētes atzinums)

13

2023/C 293/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei ES kiberaizsardzības politika (pašiniciatīvas atzinums)

21

2023/C 293/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zaļās koplīguma sarunas: paraugprakses piemēri un nākotnes perspektīvas (izpētes atzinums)

27

2023/C 293/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums HIV stigmatizācijas novēršanas pasākumi (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

34

2023/C 293/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES ārkārtas pasākumu pārraudzība un noturība enerģētikas jomā (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

42

2023/C 293/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Vienlīdzīga attieksme pret jauniešiem darba tirgū (informatīvs ziņojums)

48

2023/C 293/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālā progresa protokols (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

58

2023/C 293/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sadarbība jaunatnes jomā (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

68

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 579. plenārsesija, 14.6.2023.–15.6.2023. |
| 2023/C 293/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kopīgiem noteikumiem preču remontēšanas veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2017/2394, Direktīvu (ES) 2019/771 un Direktīvu (ES) 2020/1828 (COM(2023) 155 final – 2023/0083 (COD)) | 77 |
| 2023/C 293/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2009/102/EK un (ES) 2017/1132 attiecībā uz turpmāku digitālo rīku un procesu izmantošanas paplašināšanu un modernizēšanu sabiedrību tiesību jomā (COM(2023) 177 final – 2023/0089 (COD)) | 82 |
| 2023/C 293/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par skaidru vidiskuma norāžu pamatošanu un paziņošanu (Zaļuma norāžu direktīva) (COM(2023) 166 final – 2023/0085 (COD)) | 86 |
| 2023/C 293/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu (COM(2022) 705 final) | 91 |
| 2023/C 293/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Talantu izmantošana Eiropas reģionos (COM(2023) 32 final) | 100 |
| 2023/C 293/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) 2019/1009 groza attiecībā uz ES mēslošanas līdzekļu digitālo marķējumu (COM(2023) 98 final – 2023/0049 (COD)) | 108 |
| 2023/C 293/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulas (ES) 2019/943 un (ES) 2019/942, kā arī Direktīvas (ES) 2018/2001 un (ES) 2019/944 groza, lai uzlabotu Savienības elektroenerģijas tirgus modeli (COM(2023) 148 final – 2023/0077 (COD)) | 112 |
| 2023/C 293/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Ūdeņraža banku (COM(2023) 156 final) | 127 |
| 2023/C 293/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vadītāju apliecībām, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/2561, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1724 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/126/EK un Komisijas Regulu (ES) Nr. 383/2012 (COM(2023) 127 final – 2023/0053 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par konkrētu transportlīdzekļa vadīšanas tiesību atņemšanas sekām Savienības mērogā (COM(2023) 128 final – 2023/0055 (COD)) | 133 |
| 2023/C 293/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1227/2011 un Regulu (ES) 2019/942, lai uzlabotu Savienības aizsardzību pret tirgus manipulācijām enerģijas vairumtirgū (COM(2023) 147 final) | 138 |
| 2023/C 293/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tādas autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas apstiprināšanu un tirgus uzraudzību, kas pārvietojas pa koplietošanas ceļiem, un ar kuru groza Regulu (ES) 2019/1020 (COM(2023) 178 final – 2023/0090 (COD)) | 142 |
| 2023/C 293/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido munīcijas ražošanas atbalsta aktu (COM(2023) 237final – 2023/0140 (COD)) | 143 |
| 2023/C 293/23 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā (COM(2023) 108 final – 2023/0056 (COD)) | 144 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 579. plenārsesija, 14.6.2023.–15.6.2023.

2023/C 293/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kopīgiem noteikumiem preču remontēšanas veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2017/2394, Direktīvu (ES) 2019/771 un Direktīvu (ES) 2020/1828 (COM(2023) 155 final – 2023/0083 (COD))

77

2023/C 293/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2009/102/EK un (ES) 2017/1132 attiecībā uz turpmāku digitālo rīku un procesu izmantošanas paplašināšanu un modernizēšanu sabiedrību tiesību jomā (COM(2023) 177 final – 2023/0089 (COD))

82

2023/C 293/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par skaidru vidiskuma norāžu pamatošanu un paziņošanu (Zaļuma norāžu direktīva) (COM(2023) 166 final – 2023/0085 (COD))

86

2023/C 293/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu (COM(2022) 705 final)

91

2023/C 293/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Talantu izmantošana Eiropas reģionos (COM(2023) 32 final)

100

2023/C 293/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) 2019/1009 groza attiecībā uz ES mēslošanas līdzekļu digitālo marķējumu (COM(2023) 98 final – 2023/0049 (COD))

108

2023/C 293/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulas (ES) 2019/943 un (ES) 2019/942, kā arī Direktīvas (ES) 2018/2001 un (ES) 2019/944 groza, lai uzlabotu Savienības elektroenerģijas tirgus modeli (COM(2023) 148 final – 2023/0077 (COD))

112

2023/C 293/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Ūdeņraža banku (COM(2023) 156 final)

127

2023/C 293/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vadītāju apliecībām, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/2561, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1724 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/126/EK un Komisijas Regulu (ES) Nr. 383/2012 (COM(2023) 127 final – 2023/0053 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par konkrētu transportlīdzekļa vadīšanas tiesību atņemšanas sekām Savienības mērogā (COM(2023) 128 final – 2023/0055 (COD))

133

2023/C 293/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1227/2011 un Regulu (ES) 2019/942, lai uzlabotu Savienības aizsardzību pret tirgus manipulācijām enerģijas vairumtirgū (COM(2023) 147 final)

138

2023/C 293/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tādas autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas apstiprināšanu un tirgus uzraudzību, kas pārvietojas pa koplietošanas ceļiem, un ar kuru groza Regulu (ES) 2019/1020 (COM(2023) 178 final – 2023/0090 (COD))

142

2023/C 293/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido munīcijas ražošanas atbalsta aktu (COM(2023) 237final – 2023/0140 (COD))

143

2023/C 293/23

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā (COM(2023) 108 final – 2023/0056 (COD))

144

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 579. plenārsesija, 14.6.2023.–15.6.2023.

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz Eiropas Pārtikas politikas padomi kā jaunu pārvaldības modeli gaidāmajā ES regulējumā ilgtspējīgām pārtikas sistēmām”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 293/01)

| Ziņotāja: | Piroska KÁLLAY |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Piroska KÁLLAY

Piroska KÁLLAY

| Pilnsapulces lēmums | 25.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa: | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 1.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 179/1/2 |

Pilnsapulces lēmums

25.1.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa:

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

1.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

179/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | ES pārtikas sistēma nonākusi krustcelēs, kur saskaras ar vairākām savstarpēji saistītām vides, klimata, veselības un sociālām problēmām. Tā kā steidzami jārisina jautājums par pārtikas sistēmas krīzi un tāpēc strauji jāmaina rīcība, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka aicinājums izveidot “Eiropas Pārtikas politikas padomi” (EFPC) ir aktuālāks nekā jebkad agrāk. |
| --- | --- |

1.1.

ES pārtikas sistēma nonākusi krustcelēs, kur saskaras ar vairākām savstarpēji saistītām vides, klimata, veselības un sociālām problēmām. Tā kā steidzami jārisina jautājums par pārtikas sistēmas krīzi un tāpēc strauji jāmaina rīcība, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka aicinājums izveidot “Eiropas Pārtikas politikas padomi” (EFPC

| 1.2. | EESK uzskata, ka EFPC palīdzēs panākt integrētāku un līdzdalīgāku pieeju pārtikas politikas veidošanā, paātrinās politikas saskaņošanu ES, valstu un vietējā līmenī un, pats galvenais, uzlabos ES pārtikas politikas kvalitāti un leģitimitāti. Šādas padomes izveide arī palīdzēs veicināt ilgtspējīgāku un līdzsvarotāku lauku un pilsētu attīstību. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka EFPC

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē paziņojumu par ES satvaru ilgtspējīgām pārtikas sistēmām (FSFS), kas veidos pamatu sistēmiskām pārmaiņām, kuras jāveic ieinteresētajām personām, kas iesaistītas visām visā vērtības radīšanas ķēdē; norāda, ka vēl šai Eiropas Komisijai būtu nekavējoties jāierosina minētais satvars, lai varētu laicīgi risināt pārtikas sistēmu problēmas, jo kavēšanās apdraudēs stratēģijas “No lauka līdz galdam” sekmīgu īstenošanu; aicina Komisiju apņemties strukturāli iesaistīt ieinteresētās personas un pilsonisko sabiedrību FSFS jaunajā pārvaldībā un norāda, ka ierosinātā Eiropas Pārtikas politikas padome tajā visnotaļ iederētos. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atzinīgi vērtē paziņojumu par ES satvaru ilgtspējīgām pārtikas sistēmām (FSFS

FSFS

| 1.4. | EESK norāda, ka vietējā, reģionālā un valstu līmenī pastāv ar pārtiku saistītas platformas, taču uzskata, ka ar šiem pastāvošajiem forumiem nepietiek, lai efektīvi izveidotu ilgtspējīgu un taisnīgu pārtikas sistēmu un panāktu gatavību noturībai ES līmenī. Tāpēc EESK uzskata, ka pārtikas demokrātija ir jāstiprina un jāiekļauj pārtikas politikas veidošanas procesā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK norāda, ka vietējā, reģionālā un valstu līmenī pastāv ar pārtiku saistītas platformas, taču uzskata, ka ar šiem pastāvošajiem forumiem nepietiek, lai efektīvi izveidotu ilgtspējīgu un taisnīgu pārtikas sistēmu un panāktu gatavību noturībai ES līmenī. Tāpēc EESK uzskata, ka pārtikas demokrātija ir jāstiprina un jāiekļauj pārtikas politikas veidošanas procesā.

| 1.5. | EESK uzskata, ka Eiropas Pārtikas politikas padome būtu uz zinātnes atziņām balstīta un daudzas ieinteresētās personas un daudzus līmeņus aptveroša platforma un institucionāla, neatkarīga struktūra, kurā varētu darboties:






  — | akadēmiski eksperti un zinātnieki, |
| --- | --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka Eiropas Pārtikas politikas padome būtu uz zinātnes atziņām balstīta un daudzas ieinteresētās personas un daudzus līmeņus aptveroša platforma un institucionāla, neatkarīga struktūra, kurā varētu darboties:

—

akadēmiski eksperti un zinātnieki,

| — | pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki (lauksaimnieki, pārtikas uzņēmumi un pārstrādātāji, mazumtirgotāji, arodbiedrības utt.), izglītības sistēmas dalībnieki un pilsoniskās sabiedrības organizācijas (nabadzības mazināšanas tīkli, pārtikas bankas, sociālās platformas, nevalstiskās organizācijas, kas darbojas vides aizsardzības un attīstības jomā); jaunatnes pārstāvji. Tāpat ļoti vēlama ir sociālo partneru līdzdalība Eiropas Pārtikas politikas padomē, lai apsvērtu, kādas pārmaiņas vajadzīgas darba tirgū, |
| --- | --- |

—

pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki (lauksaimnieki, pārtikas uzņēmumi un pārstrādātāji, mazumtirgotāji, arodbiedrības utt.), izglītības sistēmas dalībnieki un pilsoniskās sabiedrības organizācijas (nabadzības mazināšanas tīkli, pārtikas bankas, sociālās platformas, nevalstiskās organizācijas, kas darbojas vides aizsardzības un attīstības jomā); jaunatnes pārstāvji. Tāpat ļoti vēlama ir sociālo partneru līdzdalība Eiropas Pārtikas politikas padomē, lai apsvērtu, kādas pārmaiņas vajadzīgas darba tirgū,

| — | iestāžu (Parlamenta, Padomes, Komisijas, EESK, Eiropas Reģionu komitejas (RK)) pārstāvji. |
| --- | --- |

—

iestāžu (Parlamenta, Padomes, Komisijas, EESK, Eiropas Reģionu komitejas (RK)) pārstāvji.

Pēc sākotnējā posma Eiropas Pārtikas politikas padomē būtu jāiekļauj arī vietējā, reģionālā un valstu līmeņa un pārtikas politikas padomju pārstāvji, nodrošinot organizētu savienojamību starp attiecīgajiem līmeņiem un dalībvalstu pārstāvju tiesības uz vienlīdzīgu līdzdalību ES līmenī. Pašlaik valstu pārtikas politikas padomes nav pietiekami plaši izplatītas, lai nodrošinātu visu valstu vienlīdzīgu pārstāvību.

| 1.6. | Eiropas Pārtikas politikas padomei būtu jākļūst par uzticamu, pārredzamu un pārskatatbildīgu struktūru un jāsekmē centieni risināt ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam minētās pārtikas problēmas. Eiropas Pārtikas politikas padomei it īpaši vajadzētu: |
| --- | --- |

1.6.

Eiropas Pārtikas politikas padomei būtu jākļūst par uzticamu, pārredzamu un pārskatatbildīgu struktūru un jāsekmē centieni risināt ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam minētās pārtikas problēmas. Eiropas Pārtikas politikas padomei it īpaši vajadzētu:

| 1.6.1. | būt institucionālai struktūrai, pret kuru ES iestādēm būtu jāuzņemas saistības un kurai tām jānodrošina politisks atbalsts; |
| --- | --- |

1.6.1.

būt institucionālai struktūrai, pret kuru ES iestādēm būtu jāuzņemas saistības un kurai tām jānodrošina politisks atbalsts;

| 1.6.2. | pastāvīgi sniegt pamatotas konsultācijas un uz pierādījumiem balstītus politikas risinājumus un ieteikumus par ES pārtikas sistēmas virzību (ES iestādēm vajadzētu būt pienākumam sniegt atsauksmes un pamatotas atbildes); |
| --- | --- |

1.6.2.

pastāvīgi sniegt pamatotas konsultācijas un uz pierādījumiem balstītus politikas risinājumus un ieteikumus par ES pārtikas sistēmas virzību (ES iestādēm vajadzētu būt pienākumam sniegt atsauksmes un pamatotas atbildes);

| 1.6.3. | būtu jāuzlabo saskaņotība starp politikas jomām (piemēram, kopējā lauksaimniecības politika, kopējā zivsaimniecības politika, tiesības uz pārtiku, tiesību akti, kas saistīti ar veselīgu uzturu, publiskais iepirkums, izglītības politikas pasākumi utt.) un jāveicina sociālā inovācija, kas vairotu visu pārtikas aprites ķēdes dalībnieku labklājību, ņemot vērā to, ka lauksaimniecībā vajadzīga paaudžu maiņa. EESK uzskata, ka ir īpaši svarīgi, iesaistot gan lauksaimniecības pārtikas nozari, gan attiecīgās izglītības iestādes, noteikt ar pārtiku saistītā satura prioritātes izglītības sistēmā; |
| --- | --- |

1.6.3.

būtu jāuzlabo saskaņotība starp politikas jomām (piemēram, kopējā lauksaimniecības politika, kopējā zivsaimniecības politika, tiesības uz pārtiku, tiesību akti, kas saistīti ar veselīgu uzturu, publiskais iepirkums, izglītības politikas pasākumi utt.) un jāveicina sociālā inovācija, kas vairotu visu pārtikas aprites ķēdes dalībnieku labklājību, ņemot vērā to, ka lauksaimniecībā vajadzīga paaudžu maiņa. EESK uzskata, ka ir īpaši svarīgi, iesaistot gan lauksaimniecības pārtikas nozari, gan attiecīgās izglītības iestādes, noteikt ar pārtiku saistītā satura prioritātes izglītības sistēmā;

| 1.6.4. | visbeidzot kalpot kā pārtikas politikas padomju tīklam ES līmenī un platformai, kurā var apmainīties ar paraugpraksi un atziņām, ko var izmantot kā pamatu ES politikas veidošanai un ietekmēšanai. |
| --- | --- |

1.6.4.

visbeidzot kalpot kā pārtikas politikas padomju tīklam ES līmenī un platformai, kurā var apmainīties ar paraugpraksi un atziņām, ko var izmantot kā pamatu ES politikas veidošanai un ietekmēšanai.

| 1.7. | EESK pauž gatavību nodrošināt telpas Eiropas Pārtikas politikas padomes sanāksmēm. Sekmīgs piemērs jau ir Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platforma, kas ir EESK un Komisijas kopīga iniciatīva. |
| --- | --- |

1.7.

EESK pauž gatavību nodrošināt telpas Eiropas Pārtikas politikas padomes sanāksmēm. Sekmīgs piemērs jau ir Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platforma, kas ir EESK un Komisijas kopīga iniciatīva.

2.   Atzinuma konteksts

Atzinuma konteksts

| 2.1. | Mūsu pārtikas sistēmas saskaras ar vairākām savstarpēji saistītām problēmām (1): vides problēmām (tostarp siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas saistītas ar to, kā mēs ražojam, apstrādājam un patērējam pārtiku, bioloģiskās daudzveidības zudums, zivju krājumu izsīkšana, augsnes organisko vielu zudums un augsnes erozija), veselības problēmām (ar uzturu saistītu saslimstības gadījumu pieaugums), lauku saimniecību izzušanu, ilgtspējīgas un veselīgas pārtikas nepieejamību un sliktiem darba apstākļiem. Tajā pašā laikā pārtikas sistēmas jau negatīvi ietekmē daudzi klimata satricinājumi, mainīgi laikapstākļi, ekosistēmu sabrukums un zemes, augsnes un ūdensceļu degradācija. Visbeidzot debates par pārtikas sistēmām arvien vairāk ietekmē maldinoša informācija un saziņa. |
| --- | --- |

2.1.

Mūsu pārtikas sistēmas saskaras ar vairākām savstarpēji saistītām problēmām (1

| 2.2. | Eiropas Komisija pašlaik izstrādā jaunu ES satvaru ilgtspējīgām pārtikas sistēmām (FSFS), kas bija paredzēts stratēģijā “No lauka līdz galdam” un kas jāpublicē ne vēlāk kā 2023. gada beigās. Satvars veidos pamatus sistēmiskām pārmaiņām, kas jāveic visiem pārtikas sistēmas dalībniekiem, tostarp politikas veidotājiem, uzņēmējiem un patērētājiem, lai paātrinātu pāreju uz ilgtspējīgu ES pārtikas sistēmu. Satvars arī nodrošinās pamatu jaunajam pārtikas sistēmu pārvaldības modelim un veicinās ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu, kam nepieciešami sadarbīgi, visaptveroši risinājumi, kuros iesaistīti dažādi departamenti, ministrijas, nozares un visa pārtikas piegādes ķēde. EESK aicina steidzami pieņemt satvaru ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, lai varētu savlaicīgi risināt pārtikas sistēmu problēmas; kavēšanās varētu apdraudēt stratēģijas “No lauka līdz galdam” sekmīgu īstenošanu. Satvarā būtu jāiekļauj noteiktā termiņā sasniedzami mērķi, rādītāji, kas dod iespēju izmērīt progresu, un korektīvi mehānismi, kuri jāizmanto, ja mērķi netiek sasniegti. |
| --- | --- |

2.2.

Eiropas Komisija pašlaik izstrādā jaunu ES satvaru ilgtspējīgām pārtikas sistēmām (FSFS

| 2.3. | Lai veicinātu pārtikas sistēmas pārkārtošanos uz ilgtspējīgākiem rezultātiem, EESK atzinumos (2), kā arī citu ekspertu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju atzinumos arvien vairāk tiek uzsvērta nepieciešamība stiprināt pārtikas demokrātiju. Ņemot vērā to, ka steidzami ir jārisina jautājums par pārtikas sistēmas krīzi (3), ko neapšaubāmi izraisīja arī karš Ukrainā, un to, ka strauji ir jāmaina rīcība, ir ātri jārīkojas, lai panāktu efektīvāku un likumīgāku pārvaldības kārtību. Tiek uzskatīts, ka, palielinot sabiedrības un pārtikas sistēmā iesaistīto ieinteresēto personu līdzdalību, demokrātiski jauninājumi, piemēram, pārtikas politikas padomes, palīdzēs uzlabot pārtikas politikas veidošanas kvalitāti un leģitimitāti (4). |
| --- | --- |

2.3.

Lai veicinātu pārtikas sistēmas pārkārtošanos uz ilgtspējīgākiem rezultātiem, EESK atzinumos (2

3

4

| 2.4. | Ar pārtikas politikas padomēm jāsaprot dažādu ieinteresēto personu koalīcijas, kas darbojas kopā, lai konkrētā ģeogrāfiskā reģionā risinātu ar pārtiku saistītus jautājumus (5). Izskanējušas šaubas par apzīmētāja “politikas” precizitāti, jo dažas no šīm padomēm, pārtikas koalīcijām vai komitejām nevēlas, lai tās saistītu ar politiku, savukārt citas koncentrējas uz programmām un politiku. Šīs organizācijas, kuru mērķis ir iekļautība un demokrātijas principi, iesaista visas pārtikas sistēmas ieinteresētās personas, apvienojot privātpersonas, vietējās pašvaldības, bezpeļņas organizācijas un dažādu ekonomikas nozaru – lauksaimniecības, veselības aprūpes un izglītības – pārstāvjus, lai sadarbotos pārtikas politikas iniciatīvās, kas veicina piekļuvi veselīgai, cenas ziņā pieejamai un ilgtspējīgai pārtikai visiem tās kopienas locekļiem, kurā tās izveidotas. |
| --- | --- |

2.4.

Ar pārtikas politikas padomēm jāsaprot dažādu ieinteresēto personu koalīcijas, kas darbojas kopā, lai konkrētā ģeogrāfiskā reģionā risinātu ar pārtiku saistītus jautājumus (5

| 2.5. | Pirmās pārtikas politikas padomes radās 1980. gados Amerikas Savienotajās Valstīs (6), un kopš tā laika to skaits ir pieaudzis un tās kļuvušas daudzveidīgākas. Eiropa pārtikas politikas padomju kustībā iesaistījās vēlāk, taču pēdējos desmit gados visā Eiropā strauji veidojas pārtikas politikas padomes (7). Akadēmiskā literatūra liecina, ka pārtikas politikas padomju veidošana Eiropā patiešām sākās 2015. gadā, kad tika ratificēts Milānas Pilsētu pārtikas politikas pakts (MUFPP) – starptautisks nolīgums par pilsētu pārtikas politiku, ko parakstīja vairāk nekā 260 pasaules pilsētas, kuras atbalstīja pārtikas politikas padomju izveidi vairākās Eiropas pilsētās/reģionos. Pārtikas politikas padomes ir izveidotas arī lauku vai piepilsētu reģionos un nav tieši saistītas ar pilsētām (8). |
| --- | --- |

2.5.

Pirmās pārtikas politikas padomes radās 1980. gados Amerikas Savienotajās Valstīs (6

7

MUFPP

8

| 2.6. | Pārtikas politikas padomes parasti darbojas reģionālā un/vai vietējā līmenī, taču dažas padomes ir izveidotas federālās zemes/provinces un valsts līmenī. Šādas padomes bieži vien izveido, lai atjaunotu pilsētu saikni ar pārtikas ražošanu apkārtējos reģionos un nodrošinātu vietējās un reģionālās pārtikas politikas efektīvu pārvaldību, taču tās var būt svarīgas arī ārpuspilsētu kopienām. Tās var interpretēt kā tīklus, kas ilgtspējas mērķi savieno ar demokrātijas un labas pārvaldības mērķiem, rosinot lauksaimnieku, pārtikas uzņēmumu, patērētāju un citu dalībnieku līdzdalību, sadarbību un apspriešanos. Spilgti piemēri Eiropas Savienībā ir Katalonijas pārtikas politikas padome (9) (izveidota 2017. gadā), kuras vadības struktūrā ir 33 locekļi, tostarp reģionālo un vietējo pašvaldību pārstāvji, nozīmīgi pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki, cilvēki no lauku apvidiem (bet tiek apsvērta iespēja struktūru papildināt ar pieciem jauniem locekļiem, kas pārstāv arī Izglītības ministriju, Kultūras ministriju, Līdztiesības un feminisma ministriju) un kura sadarbojas ar 42 pilsētām, kā arī Pārtikas politikas padomju tīkls (2016. gads), kurā apvienotas 30 vietējās pārtikas politikas padomes, kas darbojas, izmantojot augšupēju pieeju (galvenokārt no Vācijas) un 40 dibināšanas iniciatīvas. |
| --- | --- |

2.6.

Pārtikas politikas padomes parasti darbojas reģionālā un/vai vietējā līmenī, taču dažas padomes ir izveidotas federālās zemes/provinces un valsts līmenī. Šādas padomes bieži vien izveido, lai atjaunotu pilsētu saikni ar pārtikas ražošanu apkārtējos reģionos un nodrošinātu vietējās un reģionālās pārtikas politikas efektīvu pārvaldību, taču tās var būt svarīgas arī ārpuspilsētu kopienām. Tās var interpretēt kā tīklus, kas ilgtspējas mērķi savieno ar demokrātijas un labas pārvaldības mērķiem, rosinot lauksaimnieku, pārtikas uzņēmumu, patērētāju un citu dalībnieku līdzdalību, sadarbību un apspriešanos. Spilgti piemēri Eiropas Savienībā ir Katalonijas pārtikas politikas padome (9

| 2.7. | Valsts pārtikas politikas padomes Eiropas Savienībā ir retāk sastopas. Francijā Nacionālā pārtikas padome (CNA (10)) ir neatkarīga padomdevēja struktūra, ar ko ministri apspriežas par pārtikas politikas attīstību un kas sniedz atzinumus, lai palīdzētu pieņemt gan valstiskus lēmumus, gan informētu dažādas pārtikas apritē ieinteresētās personas par tādiem jautājumiem kā pārtikas kvalitāte, patērētāju informēšana, uzturs, veselības drošība, pārtikas pieejamība un krīžu novēršana. Francijas pilsētu lauksaimniecības un pārtikas politikas ieinteresēto personu tīklā Terres en ville (11), ko izveidoja 2000. gadā, ir apvienojušās Francijas pilsētas un lauksaimniecības kameras (12), kurām ir kopīgi mērķi, lai kopā ar vietējām vēlētām amatpersonām un speciālistiem veidotu metropoles lauksaimniecības un pārtikas politikas pasākumus. Šos teritoriālos pārtikas projektus finansē un virza publiskās iestādes, un tas dažkārt rada spriedzi ar citiem institucionālajiem līmeņiem. Pieredze liecina, ka iedzīvotāji netiek iesaistīti pārtikas politikas izstrādē (vietējā un valsts līmenī). Portugālē 2018. gadā tika izveidota Nacionālā pārtikas nodrošinājuma un uztura padome (CONSANP) (13). Luksemburgas koalīcijas nolīgumā 2018.–2023. gadam (14), tika plānota daudzpusējas ieinteresēto personu organizācijas – Nacionālās pārtikas politikas padomes – izveide Luksemburgā, bet tā vēl nav oficiāli izveidota. Nīderlandē iecerēts rīkot pilsoņu samitu par lauksaimniecības nākotni, bet pagaidām politisko lēmumu pieņēmēji to nav atbalstījuši (15). |
| --- | --- |

2.7.

Valsts pārtikas politikas padomes Eiropas Savienībā ir retāk sastopas. Francijā Nacionālā pārtikas padome (CNA

10

Terres en ville

11

12

CONSANP

13

14

15

| 2.8. | Noteikti ir jāmin arī Ziemeļvalstu Ministru padomes izveidotā Ziemeļvalstu pārtikas politikas laboratorija (16), kuras mērķis ir “sekmēt centienus risināt ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam minētās pārtikas problēmas”. |
| --- | --- |

2.8.

Noteikti ir jāmin arī Ziemeļvalstu Ministru padomes izveidotā Ziemeļvalstu pārtikas politikas laboratorija (16

| 2.9. | Savos atzinumos EESK ir aicinājusi izveidot “Eiropas Pārtikas politikas padomi” (17), kas palīdzētu panākt integrētāku un uz līdzdalību vērstu pieeju pārtikas politikas veidošanā, paātrinātu politikas saskaņošanu ES, valstu un vietējā līmenī, nodrošinātu platformu, kurā ieinteresētās personas varētu mācīties cita no citas, apmainoties ar labu praksi, un nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā visi viedokļi no dažādām nozarēm. |
| --- | --- |

2.9.

Savos atzinumos EESK ir aicinājusi izveidot “Eiropas Pārtikas politikas padomi” (17

| 2.10. | Šis pašiniciatīvas atzinums sagatavots, lai sniegtu konkrētas ierosmes pārtikas sistēmu pārvaldībai un jēgpilnai un lietišķai pilsoniskās sabiedrības, tostarp jauniešu, iesaistei pārtikas politikas pasākumu izstrādē, uzraudzībā un īstenošanā. Balstoties uz jaunāko darbu jaunatnes izglītības jomā (18) un ES skolu programmu (19), atzinumā arī analizēts, kā iesaistīt par izglītību atbildīgās iestādes un skolas un skolēnu vecākus pārstāvošās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai veicinātu nākamo paaudžu agrīnu izglītošanu par ilgtspējīgu un veselīgu pārtiku. |
| --- | --- |

2.10.

Šis pašiniciatīvas atzinums sagatavots, lai sniegtu konkrētas ierosmes pārtikas sistēmu pārvaldībai un jēgpilnai un lietišķai pilsoniskās sabiedrības, tostarp jauniešu, iesaistei pārtikas politikas pasākumu izstrādē, uzraudzībā un īstenošanā. Balstoties uz jaunāko darbu jaunatnes izglītības jomā (18

19

3.   Vietējā un valsts līmeņa pārtikas politikas padomju pieredze

Vietējā un valsts līmeņa pārtikas politikas padomju pieredze

| 3.1. | Izveidotās pārtikas politikas padomes ir sadrumstalotas organizācijas, kurām ir dažādas juridiskas un organizatoriskas formas un struktūras, dažādi uzdevumi, mērķi un darbības, kas ir pielāgotas to pilsētu iedzīvotāju vajadzībām un prioritātēm, kurām tās kalpo, un šīs padomes var būt gan bezpeļņas organizācijas un hibrīdformas, gan (vietējās) pārvaldes struktūras. Tās izmanto dažādas līdzdalības pieejas un metodiku pilsētu pārtikas sistēmu izstrādei un pārveidošanai. |
| --- | --- |

3.1.

Izveidotās pārtikas politikas padomes ir sadrumstalotas organizācijas, kurām ir dažādas juridiskas un organizatoriskas formas un struktūras, dažādi uzdevumi, mērķi un darbības, kas ir pielāgotas to pilsētu iedzīvotāju vajadzībām un prioritātēm, kurām tās kalpo, un šīs padomes var būt gan bezpeļņas organizācijas un hibrīdformas, gan (vietējās) pārvaldes struktūras. Tās izmanto dažādas līdzdalības pieejas un metodiku pilsētu pārtikas sistēmu izstrādei un pārveidošanai.

| 3.2. | Šķiet, ka visām šīm organizācijām ir kopīgs mērķis, proti, izveidot ilgtspējīgu, veselīgāku, pārredzamu un taisnīgāku pārtikas sistēmu visiem. Citi reģionālo un vietējo pārtikas politikas padomju mērķi ir panākt uztursuverenitāti, veidot īsākas un vietējas pārtikas piegādes ķēdes, mazināt pārtikas izšķērdēšanu, veidot kopienas dārzus, savienot pilsētas un lauku apvidus, attīstīt vietējos pārtikas tirgus, veicināt pilsētu lauksaimniecību un veicināt dinamisku pārtikas kultūru. |
| --- | --- |

3.2.

Šķiet, ka visām šīm organizācijām ir kopīgs mērķis, proti, izveidot ilgtspējīgu, veselīgāku, pārredzamu un taisnīgāku pārtikas sistēmu visiem. Citi reģionālo un vietējo pārtikas politikas padomju mērķi ir panākt uztursuverenitāti, veidot īsākas un vietējas pārtikas piegādes ķēdes, mazināt pārtikas izšķērdēšanu, veidot kopienas dārzus, savienot pilsētas un lauku apvidus, attīstīt vietējos pārtikas tirgus, veicināt pilsētu lauksaimniecību un veicināt dinamisku pārtikas kultūru.

| 3.3. | Lai sasniegtu šo mērķi, šīs organizācijas iesaistās visdažādākajās darbībās, kas ne vienmēr ietver politikas izstrādi, politikas ieteikumus vai politikas maiņu. Vairums pārtikas politikas padomju izveidotas, izmantojot augšupējas pieejas un atbalsta tīklu veidošanu, aizstāvību, izglītību, izpratnes veicināšanu un projektu izstrādi. Citas padomes, piemēram, Francijā, ir politiski virzītas. |
| --- | --- |

3.3.

Lai sasniegtu šo mērķi, šīs organizācijas iesaistās visdažādākajās darbībās, kas ne vienmēr ietver politikas izstrādi, politikas ieteikumus vai politikas maiņu. Vairums pārtikas politikas padomju izveidotas, izmantojot augšupējas pieejas un atbalsta tīklu veidošanu, aizstāvību, izglītību, izpratnes veicināšanu un projektu izstrādi. Citas padomes, piemēram, Francijā, ir politiski virzītas.

| 3.4. | Kopienā balstītu pārtikas politikas padomju mērķis ir padarīt “pārtikas demokrātiju” par procesuālu pamatprincipu. Koordinācijai, konsultācijām utt. izveidotās organizatoriskās struktūras dažādām ieinteresētajām personām nodrošina iespēju iesaistīties vadībā, palīdzībā, partnerībās un citos pašpārvaldes uzdevumos. Dalība pārtikas politikas padomēs visbiežāk ir pieejama ikvienam, kas interesējas par ilgtspējīgas pārtikas sistēmas jautājumiem un ievēro demokrātijas principus. Līdztekus parastajai dalībai pārtikas politikas padomes bieži veido institucionālas partnerības ar valdības aģentūrām, uzņēmumiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas aktīvi darbojas, lai pašreizējās pārtikas sistēmas pārveidotu par ilgtspējīgām; šo partnerību pamatā ir arī demokrātiska prakse, tostarp kolektīva kontrole un lēmumu pieņemšana. Visbeidzot, svarīgi ir arī tas, ka pārtikas politikas padomes veido partnerību ar (vietējo) pārvaldi. Tā ir ārkārtīgi svarīga demokrātiskas pārvaldības izpausme. |
| --- | --- |

3.4.

Kopienā balstītu pārtikas politikas padomju mērķis ir padarīt “pārtikas demokrātiju” par procesuālu pamatprincipu. Koordinācijai, konsultācijām utt. izveidotās organizatoriskās struktūras dažādām ieinteresētajām personām nodrošina iespēju iesaistīties vadībā, palīdzībā, partnerībās un citos pašpārvaldes uzdevumos. Dalība pārtikas politikas padomēs visbiežāk ir pieejama ikvienam, kas interesējas par ilgtspējīgas pārtikas sistēmas jautājumiem un ievēro demokrātijas principus. Līdztekus parastajai dalībai pārtikas politikas padomes bieži veido institucionālas partnerības ar valdības aģentūrām, uzņēmumiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas aktīvi darbojas, lai pašreizējās pārtikas sistēmas pārveidotu par ilgtspējīgām; šo partnerību pamatā ir arī demokrātiska prakse, tostarp kolektīva kontrole un lēmumu pieņemšana. Visbeidzot, svarīgi ir arī tas, ka pārtikas politikas padomes veido partnerību ar (vietējo) pārvaldi. Tā ir ārkārtīgi svarīga demokrātiskas pārvaldības izpausme.

| 3.5. | Pārtikas politikas padomes uzskata, ka galvenais mērķis ir pārtikas sistēmas ilgtspēja, un tās cenšas sasniegt stratēģiskus (vispārējus) mērķus, piemēram, atbalstīt noturīgas pārtikas sistēmas, uzlabot veselīgas un ilgtspējīgas pārtikas pieejamību un palielināt informētību par to, atbalstīt ekonomikas attīstību, veicināt vienlīdzību pārtikas sistēmā, veicināt vides ilgtspēju un vairot zināšanas par veselīgu pārtiku un pieprasījumu pēc tās. |
| --- | --- |

3.5.

Pārtikas politikas padomes uzskata, ka galvenais mērķis ir pārtikas sistēmas ilgtspēja, un tās cenšas sasniegt stratēģiskus (vispārējus) mērķus, piemēram, atbalstīt noturīgas pārtikas sistēmas, uzlabot veselīgas un ilgtspējīgas pārtikas pieejamību un palielināt informētību par to, atbalstīt ekonomikas attīstību, veicināt vienlīdzību pārtikas sistēmā, veicināt vides ilgtspēju un vairot zināšanas par veselīgu pārtiku un pieprasījumu pēc tās.

| 3.6. | Eiropas pārtikas politikas padomēm galvenokārt ir divas juridiskas formas, proti, tās ir apvienības vai bezpeļņas organizācijas, augšupējas struktūras, ko izveidojusi pilsoniskā sabiedrība, un lejupējas struktūras, kuras izveidojušas vietējās pašvaldības. Vairumā pārtikas politikas padomju līdztekus iedzīvotājiem apvienojies plašs dalībnieku loks, tostarp privāti uzņēmumi, valsts pārvaldes iestādes un pārtikas, veselības un izglītības nozares ieinteresētās personas. Padomēs plaši pārstāvētas arī vietējo kopienu sociālās grupas. |
| --- | --- |

3.6.

Eiropas pārtikas politikas padomēm galvenokārt ir divas juridiskas formas, proti, tās ir apvienības vai bezpeļņas organizācijas, augšupējas struktūras, ko izveidojusi pilsoniskā sabiedrība, un lejupējas struktūras, kuras izveidojušas vietējās pašvaldības. Vairumā pārtikas politikas padomju līdztekus iedzīvotājiem apvienojies plašs dalībnieku loks, tostarp privāti uzņēmumi, valsts pārvaldes iestādes un pārtikas, veselības un izglītības nozares ieinteresētās personas. Padomēs plaši pārstāvētas arī vietējo kopienu sociālās grupas.

| 3.7. | Pārtikas politikas padomju finanšu līdzekļi un finansējums ievērojami atšķiras. Dažām pārtikas politikas padomēm ir apmaksāti darbinieki un/vai (lielas) finansētas programmas un projekti, citas pilnībā paļaujas uz iemaksām un brīvprātīgo darbu. Finansējuma avoti ir dažādi – gan ikgadējais valdības atbalsts, gan dalības maksa, gan pētniecības vai citas dotācijas, privāto fondu atbalsts un ziedojumi. Galvenie finansējuma avoti pārtikas politikas padomēm, kas izveidotas kā bezpeļņas organizācijas vai apvienības, ir līdzekļu piesaistīšanas darbības, biedru iemaksas, ziedojumi un valsts subsīdijas/dotācijas, savukārt pašvaldību iestāžu dibinātās pārtikas politikas padomes lielākoties ir atkarīgas no pilsētas domes piešķirtā gada budžeta. |
| --- | --- |

3.7.

Pārtikas politikas padomju finanšu līdzekļi un finansējums ievērojami atšķiras. Dažām pārtikas politikas padomēm ir apmaksāti darbinieki un/vai (lielas) finansētas programmas un projekti, citas pilnībā paļaujas uz iemaksām un brīvprātīgo darbu. Finansējuma avoti ir dažādi – gan ikgadējais valdības atbalsts, gan dalības maksa, gan pētniecības vai citas dotācijas, privāto fondu atbalsts un ziedojumi. Galvenie finansējuma avoti pārtikas politikas padomēm, kas izveidotas kā bezpeļņas organizācijas vai apvienības, ir līdzekļu piesaistīšanas darbības, biedru iemaksas, ziedojumi un valsts subsīdijas/dotācijas, savukārt pašvaldību iestāžu dibinātās pārtikas politikas padomes lielākoties ir atkarīgas no pilsētas domes piešķirtā gada budžeta.

| 3.8. | Šādām padomēm var būt arī trūkumi – pētījumi liecina, ka pārtikas politikas padomēm var būt arī negatīvas iezīmes un/vai tās ne vienmēr darbojas optimāli (20), piemēram, ja visneaizsargātākās grupas ir nepietiekami pārstāvētas vai ja liela ietekme ir iegūtajām tiesībām. Vēl viena svarīga problēma – apspriešanās kvalitāte ir atkarīga no vienlīdzīgas līdzdalības, laba procesa veicināšanas un koncentrēšanās uz zināšanām/vērtībām, nevis interesēm. Tāpēc EESK uzsver, ka pārtikas politikas padomēs ir jānodrošina reāla iekļautība un kvalitatīva apspriešanās, un tāpēc ir vajadzīgs daudz vairāk nekā tikai atvērta dalība, proti, jānodrošina reāla gandrīz vienmēr nepietiekami pārstāvēto sabiedrības grupu pārstāvība. |
| --- | --- |

3.8.

Šādām padomēm var būt arī trūkumi – pētījumi liecina, ka pārtikas politikas padomēm var būt arī negatīvas iezīmes un/vai tās ne vienmēr darbojas optimāli (20

| 3.9. | EESK arī uzskata, ka pārtikas politikas padomēm būtu jāsadarbojas ar jaunajām paaudzēm, tostarp, izmantojot izglītības iespējas. Nākamajās paaudzēs prioritāte būtu jāpiešķir izglītībai par ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, uzmanību pievēršot zināšanām par ilgtspējīgu un veselīgu uzturu, par ražošanas ķēdi no paša sākuma līdz beigām, lai noteiktu, kas un kā tiek ražots, un izskaidrotu, kā mūsu pārtikas sistēmā notiek sadale no lauksaimniekiem vai lopkopjiem līdz brīdim, kad galaproduktu patērē iedzīvotāji. Tāpēc EESK iesaka pārtikas politikas padomēs iesaistīt kompetentās izglītības iestādes, kas sadarbībā ar lauksaimniecības pārtikas nozari var noteikt ar pārtiku saistītā satura prioritātes izglītības sistēmā. Turklāt bērnu izglītība būtu jāatbalsta ar vecākiem paredzētu mūžizglītību un pilsonisko audzināšanu (21). |
| --- | --- |

3.9.

EESK arī uzskata, ka pārtikas politikas padomēm būtu jāsadarbojas ar jaunajām paaudzēm, tostarp, izmantojot izglītības iespējas. Nākamajās paaudzēs prioritāte būtu jāpiešķir izglītībai par ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, uzmanību pievēršot zināšanām par ilgtspējīgu un veselīgu uzturu, par ražošanas ķēdi no paša sākuma līdz beigām, lai noteiktu, kas un kā tiek ražots, un izskaidrotu, kā mūsu pārtikas sistēmā notiek sadale no lauksaimniekiem vai lopkopjiem līdz brīdim, kad galaproduktu patērē iedzīvotāji. Tāpēc EESK iesaka pārtikas politikas padomēs iesaistīt kompetentās izglītības iestādes, kas sadarbībā ar lauksaimniecības pārtikas nozari var noteikt ar pārtiku saistītā satura prioritātes izglītības sistēmā. Turklāt bērnu izglītība būtu jāatbalsta ar vecākiem paredzētu mūžizglītību un pilsonisko audzināšanu (21

4.   Aicinājums izveidot Eiropas Pārtikas politikas padomi

Aicinājums izveidot Eiropas Pārtikas politikas padomi

| 4.1. | Pārtikas politikas padomju izveides augšupējā tradīcija ir bijusi auglīga, taču nav spējusi ietekmēt progresu un noturību Eiropas līmenī. Pārtikas sistēmu pārvaldības reforma ir neizbēgama, un tā jāveic tā, lai pārtikas sistēmās atjaunotu demokrātiju un pārskatatbildību. Jaunajam satvaram ilgtspējīgām pārtikas sistēmām ir vajadzīga rūpīga vadība, lai nodrošinātu saskaņotas pārmaiņas dažādās nozarēs. Palielinot pārskatatbildību un līdzdalību, visefektīvāk var apiet to vēsturisko dalībnieku noliegumu, kuri nevēlas pārmaiņas, un var regulāri novērtēt, pārskatīt un uzlabot patiešām visaptverošas pārtikas politikas ietekmi. Tāpēc EESK uzskata, ka Eiropas Pārtikas politikas padomes izveide būs šāds būtisks solis, kas palīdzēs īstenot visaptverošu pārtikas politikas redzējumu (22). |
| --- | --- |

4.1.

Pārtikas politikas padomju izveides augšupējā tradīcija ir bijusi auglīga, taču nav spējusi ietekmēt progresu un noturību Eiropas līmenī. Pārtikas sistēmu pārvaldības reforma ir neizbēgama, un tā jāveic tā, lai pārtikas sistēmās atjaunotu demokrātiju un pārskatatbildību. Jaunajam satvaram ilgtspējīgām pārtikas sistēmām ir vajadzīga rūpīga vadība, lai nodrošinātu saskaņotas pārmaiņas dažādās nozarēs. Palielinot pārskatatbildību un līdzdalību, visefektīvāk var apiet to vēsturisko dalībnieku noliegumu, kuri nevēlas pārmaiņas, un var regulāri novērtēt, pārskatīt un uzlabot patiešām visaptverošas pārtikas politikas ietekmi. Tāpēc EESK uzskata, ka Eiropas Pārtikas politikas padomes izveide būs šāds būtisks solis, kas palīdzēs īstenot visaptverošu pārtikas politikas redzējumu (22

| 4.2. | Eiropas Pārtikas politikas padomei vajadzētu: |
| --- | --- |

4.2.

Eiropas Pārtikas politikas padomei vajadzētu:

| 4.2.1. | balstīties uz zinātnes atziņām un nodrošināt zinātnisko konsultāciju mehānismu; būt uzticamam un ticamam pētniecības un zinātnes izstrādātu ieteikumu avotam. |
| --- | --- |

4.2.1.

balstīties uz zinātnes atziņām un nodrošināt zinātnisko konsultāciju mehānismu; būt uzticamam un ticamam pētniecības un zinātnes izstrādātu ieteikumu avotam.

| 4.2.2. | darboties šādā sastāvā:






  — | akadēmiski eksperti un zinātnieki (Eiropas Pārtikas politikas padomē vai konsultatīvajā padomē), |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

darboties šādā sastāvā:

—

akadēmiski eksperti un zinātnieki (Eiropas Pārtikas politikas padomē vai konsultatīvajā padomē),

| — | pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki (lauksaimnieki, pārtikas uzņēmumi un pārstrādātāji, mazumtirgotāji, arodbiedrības utt.), izglītības sistēmas dalībnieki un pilsoniskās sabiedrības organizācijas (nabadzības mazināšanas tīkli, pārtikas bankas, sociālās platformas, nevalstiskās organizācijas, kas darbojas vides aizsardzības un attīstības jomā); jaunatnes pārstāvji; sociālie partneri, |
| --- | --- |

—

pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki (lauksaimnieki, pārtikas uzņēmumi un pārstrādātāji, mazumtirgotāji, arodbiedrības utt.), izglītības sistēmas dalībnieki un pilsoniskās sabiedrības organizācijas (nabadzības mazināšanas tīkli, pārtikas bankas, sociālās platformas, nevalstiskās organizācijas, kas darbojas vides aizsardzības un attīstības jomā); jaunatnes pārstāvji; sociālie partneri,

| — | iestāžu (Parlamenta, Padomes, Komisijas, EESK, RK) pārstāvji. |
| --- | --- |

—

iestāžu (Parlamenta, Padomes, Komisijas, EESK, RK) pārstāvji.

| 4.2.3. | Pēc sākotnējā posma Eiropas Pārtikas politikas padomē būtu jāiekļauj arī vietējā, reģionālā un valstu līmeņa un pārtikas politikas padomju pārstāvji, nodrošinot organizētu savienojamību starp attiecīgajiem līmeņiem. Pašlaik valstu pārtikas politikas padomes nav pietiekami plaši izplatītas, lai nodrošinātu visu valstu vienlīdzīgu pārstāvību. |
| --- | --- |

4.2.3.

Pēc sākotnējā posma Eiropas Pārtikas politikas padomē būtu jāiekļauj arī vietējā, reģionālā un valstu līmeņa un pārtikas politikas padomju pārstāvji, nodrošinot organizētu savienojamību starp attiecīgajiem līmeņiem. Pašlaik valstu pārtikas politikas padomes nav pietiekami plaši izplatītas, lai nodrošinātu visu valstu vienlīdzīgu pārstāvību.

| 4.2.4. | būt institucionālai struktūrai, attiecībā pret kuru ES iestādēm būtu jāuzņemas saistības un kurai tām jānodrošina politisks atbalsts – neatkarīgai, autoritatīvai struktūrai ilgtermiņa plānošanai, struktūrai, kas nav struktūrvienība un kam var uzticēties (vadošā struktūra), un kas darbojas, lai palīdzētu veidot pārtikas nākotni virzībā uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām un kā līdzeklis mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

4.2.4.

būt institucionālai struktūrai, attiecībā pret kuru ES iestādēm būtu jāuzņemas saistības un kurai tām jānodrošina politisks atbalsts – neatkarīgai, autoritatīvai struktūrai ilgtermiņa plānošanai, struktūrai, kas nav struktūrvienība un kam var uzticēties (vadošā struktūra), un kas darbojas, lai palīdzētu veidot pārtikas nākotni virzībā uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām un kā līdzeklis mērķa sasniegšanai.

| 4.2.5. | pastāvīgi sniegt pamatotas konsultācijas un uz pierādījumiem balstītus politikas risinājumus un ieteikumus par ES pārtikas sistēmas virzību (ES iestādēm vajadzētu būt pienākumam sniegt atsauksmes un pamatotas atbildes). Tai būtu jāanalizē esošo ES saistību izpildes un uzraudzības iespējas, arī novērtējot nacionālos pārtikas politikas plānus, un tās jāpārvērš politikas noteikumos, kas ar pārtiku nodrošinātu sociālo attīstību. Visbeidzot, tai būtu jāiesaistās debatēs par globālo pārtikas sistēmu darbību. |
| --- | --- |

4.2.5.

pastāvīgi sniegt pamatotas konsultācijas un uz pierādījumiem balstītus politikas risinājumus un ieteikumus par ES pārtikas sistēmas virzību (ES iestādēm vajadzētu būt pienākumam sniegt atsauksmes un pamatotas atbildes). Tai būtu jāanalizē esošo ES saistību izpildes un uzraudzības iespējas, arī novērtējot nacionālos pārtikas politikas plānus, un tās jāpārvērš politikas noteikumos, kas ar pārtiku nodrošinātu sociālo attīstību. Visbeidzot, tai būtu jāiesaistās debatēs par globālo pārtikas sistēmu darbību.

| 4.2.6. | uzlabot saskaņotību starp politikas jomām (piemēram, kopējā lauksaimniecības politika, kopējā zivsaimniecības politika, tiesības uz pārtiku, tiesību akti, kas saistīti ar veselīgu uzturu, publiskais iepirkums, izglītības politiku u. c.) un veicināt sociālo inovāciju, kura vairotu visu pārtikas aprites ķēdes dalībnieku labklājību, ņemot vērā to, ka lauksaimniecībā vajadzīga paaudžu maiņa. |
| --- | --- |

4.2.6.

uzlabot saskaņotību starp politikas jomām (piemēram, kopējā lauksaimniecības politika, kopējā zivsaimniecības politika, tiesības uz pārtiku, tiesību akti, kas saistīti ar veselīgu uzturu, publiskais iepirkums, izglītības politiku u. c.) un veicināt sociālo inovāciju, kura vairotu visu pārtikas aprites ķēdes dalībnieku labklājību, ņemot vērā to, ka lauksaimniecībā vajadzīga paaudžu maiņa.

| 4.2.7. | saistībā ar pārtikas politikas padomēm atbalstīt (finansiāli un strukturāli) un veicināt augšupējas pieejas attiecībā uz ilgtspējīgām vietējām/reģionālajām/valsts pārtikas sistēmām, mazinot lauku/pilsētu atšķirības un ražotāju un patērētāju polarizāciju, atbalstot pilsonisko dialogu (iesaistot jauniešu, neaizsargāto un atstumto sabiedrības grupu, lauku dalībnieku, sociālo partneru pārstāvjus), nodrošinot sistemātisku pārtikas politikas padomju attīstību, veicinot sinerģiju starp vietējām iestādēm un pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

4.2.7.

saistībā ar pārtikas politikas padomēm atbalstīt (finansiāli un strukturāli) un veicināt augšupējas pieejas attiecībā uz ilgtspējīgām vietējām/reģionālajām/valsts pārtikas sistēmām, mazinot lauku/pilsētu atšķirības un ražotāju un patērētāju polarizāciju, atbalstot pilsonisko dialogu (iesaistot jauniešu, neaizsargāto un atstumto sabiedrības grupu, lauku dalībnieku, sociālo partneru pārstāvjus), nodrošinot sistemātisku pārtikas politikas padomju attīstību, veicinot sinerģiju starp vietējām iestādēm un pilsonisko sabiedrību.

| 4.2.8. | visbeidzot kalpot kā pārtikas politikas padomju tīklam ES līmenī un platformai, kurā var apmainīties ar paraugpraksi un atziņām, kuras var izmantot kā pamatu ES politikas veidošanai un ietekmēšanai. |
| --- | --- |

4.2.8.

visbeidzot kalpot kā pārtikas politikas padomju tīklam ES līmenī un platformai, kurā var apmainīties ar paraugpraksi un atziņām, kuras var izmantot kā pamatu ES politikas veidošanai un ietekmēšanai.

| 4.2.9. | nodrošināt sinerģiju ar citām esošajām ES platformām, piemēram, ES Pārtikas politikas koalīciju (23), Pārtikas izšķērdēšanas novēršanas platformu (24), Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platformu (ECESP) (25) un ES Lauku paktu (26). |
| --- | --- |

4.2.9.

nodrošināt sinerģiju ar citām esošajām ES platformām, piemēram, ES Pārtikas politikas koalīciju (23

24

ECESP

25

26

| 4.3. | EESK pauž gatavību nodrošināt telpas Eiropas Pārtikas politikas padomes sanāksmēm. Sekmīgs piemērs jau ir Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platforma, kas ir EESK un Komisijas kopīga iniciatīva (27). |
| --- | --- |

4.3.

EESK pauž gatavību nodrošināt telpas Eiropas Pārtikas politikas padomes sanāksmēm. Sekmīgs piemērs jau ir Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platforma, kas ir EESK un Komisijas kopīga iniciatīva (27

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  
  Transforming Europe's food system – Assessing the EU policy mix (Eiropas pārtikas sistēmas pārveide – ES politikas pasākumu kopuma novērtējums) – Eiropas Vides aģentūra (europa.eu) un prof. De Schutter, prezentācija EESK 2023. gada 14. aprīlī.

1

Transforming Europe's food system – Assessing the EU policy mix

De Schutter

(2)  Tostarp: Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”
  ” (COM(2020) 381 final) (OV C 429, 11.12.2020., 268. lpp.).

2

(3)  Sk. Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumus: www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-cycle/.

3

IPCC

(4)  
  Power to the people? Food democracy initiatives’ contributions to democratic goods, Jeroen J. L. Candel, 2022. gada maijs.

4

Power to the people? Food democracy initiatives’ contributions to democratic goods

Jeroen J. L. Candel

(5)  Sk. definīcijas šādos akadēmiskajos rakstos:
  “Opportunities and challenges of food policy councils in pursuit of food system sustainability and food democracy–a comparative case study from the Upper-Rhine region
  ” (Mooney, 2022) un “
  Food Policy Councils: Lessons learned
  ” (Harper et al., 2009).

5

“Opportunities and challenges of food policy councils in pursuit of food system sustainability and food democracy–a comparative case study from the Upper-Rhine region

Mooney

Food Policy Councils: Lessons learned

Harper et al

(6)  Pirmā ASV pārtikas politikas padome tika izveidota 1982. gadā Knoksvilā (Tenesī).

6

(7)  Eiropas pārtikas politikas padomju piemēri vai līdzīgas pilsētu pārtikas iniciatīvas ir redzamas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un “Apvārsnis Eiropa” projektos, kuros uzmanība pievērsta lauksaimniecības pārtikas politikai un pārtikas sistēmas uzlabošanas instrumentiem, piemēram, Cities2030, FoodSHIFT 2030
  FoodCLIC, Feast un FOOD TRAILS.

7

Cities2030

FoodSHIFT 2030

FoodCLIC

Feast

FOOD TRAILS

(8)  
  Franzen-Castle, L. et al. Engaging Rural Community Members with Food Policy Councils to Improve Food Access: Facilitators and Barriers. Journal of Hunger & Environmental Nutrition 17, 207–223 (2022).

8

Franzen-Castle, L.

Engaging Rural Community Members with Food Policy Councils to Improve Food Access: Facilitators and Barriers. Journal of Hunger & Environmental Nutrition

(9)  
  Consell Català de l'Alimentació.

9

Consell Català de l'Alimentació

(10)  
  Le CNA: www.cna-alimentation.fr/.

10

Le CNA

(11)  
  Terres en villes: www.terresenvilles.org/.

11

Terres en villes

(12)  
  Montpellier, Rouen, Voiron, Le Havre, Artois (Béthune, Bruay-en-Artois), Douai, Angers, Rennes, Saint-Nazaire, Nantes, Lorient, Toulouse, Grenoble, Saint-Étienne, Lyon, Besançon, Dijon, Nancy, Metz, Amiens, Lille, Auxerre, Poitiers (2022. gads).

12

Montpellier

Rouen

Voiron

Le Havre

Artois

Béthune

Bruay-en-Artois

Douai

Angers

Rennes

Saint-Nazaire

Nantes

Lorient

Toulouse

Grenoble

Saint-Étienne

Lyon

Besançon

Dijon

Nancy

Metz

Amiens

Lille

Auxerre

Poitiers

(13)  
  Conselho Nacional de Segurança Alimentar e Nutricional entra em funcionamento.

13

Conselho Nacional de Segurança Alimentar e Nutricional entra em funcionamento

(14)  Pārtikas politikas padome: https://food.uni.lu/projects/research-projects/food-policy-council/.

14

(15)  https://g1000landbouw.nl/

15

(16)  
  Nordic Food Policy Lab: www.norden.org/en/nordic-food-policy-lab.

16

Nordic Food Policy Lab

(17)  Tostarp: OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp. un OV C 429, 11.12.2020., 268. lpp.

17

(18)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Palielināt jauniešu iespējas ar izglītību panākt ilgtspējīgu attīstību” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 100, 16.3.2023., 38. lpp.).

18

(19)  EESK informatīvais ziņojums “ES skolu apgādes programmas novērtējums”.

19

(20)  
  Power to the people?
  Food democracy initiatives’ contributions to democratic goods.

20

Power to the people?

Food democracy initiatives’ contributions to democratic goods

(21)  
  OV C 100, 16.3.2023., 38. lpp.

21

(22)  
  IPES ziņojums par pārtiku: CFP_FullReport.pdf (ipes-food.org), un De Schutter, O., Jacobs, N. un Clément, C., 2020, “
  A 'Common Food Policy' for Europe: How governance reforms can spark a shift to healthy diets and sustainable food system
  s
  ”, Food Policy 96.

22

IPES

De Schutter, O., Jacobs, N

Clément, C

A 'Common Food Policy' for Europe: How governance reforms can spark a shift to healthy diets and sustainable food system

s

Food Policy 96

(23)  ES Pārtikas politikas koalīcija.

23

(24)  ES Pārtikas zudumu un pārtikas izšķērdēšanas novēršanas platforma.

24

(25)  Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platforma.

25

(26)  Lauku pakts. https://rural-vision.europa.eu/rural-pact_en

26

(27)  Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platforma.

27

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/8

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Enerģētiskās krīzes ietekme uz Eiropas ekonomiku”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 293/02)

| Ziņotāja: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Alena MASTANTUONO

Alena MASTANTUONO

| Pilnsapulces lēmums | 25.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 16.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 194/4/10 |

Pilnsapulces lēmums

25.1.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

16.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

194/4/10

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Enerģētiskās krīzes lielākā ietekme izpaužas kā inflācija un spiediens uz publiskajām finansēm. Inflācijas katalizators bija enerģijas cenas, ko noteica gāzes un naftas cenas, un tās smagi skāra mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem un energoietilpīgus uzņēmumus. 2022. gada ekonomikas sniegumā augstā inflācija bija visredzamākā parādība, kas domino efekta veidā ietekmēja citus patēriņa groza elementus un lielā mērā arī patēriņu un ieradumus. Par situācijas nopietnību liecina arī ļoti lielais bankrota pieteikumu skaits Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.1.

Enerģētiskās krīzes lielākā ietekme izpaužas kā inflācija un spiediens uz publiskajām finansēm. Inflācijas katalizators bija enerģijas cenas, ko noteica gāzes un naftas cenas, un tās smagi skāra mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem un energoietilpīgus uzņēmumus. 2022. gada ekonomikas sniegumā augstā inflācija bija visredzamākā parādība, kas domino efekta veidā ietekmēja citus patēriņa groza elementus un lielā mērā arī patēriņu un ieradumus. Par situācijas nopietnību liecina arī ļoti lielais bankrota pieteikumu skaits Eiropas Savienībā.

| 1.2. | Enerģētiskās krīzes ietekmei pievienojās jau iepriekš Covid-19 pandēmijas izraisītās negatīvās sekas, kas pēc vislielākā IKP izaugsmes krituma kopš daudziem gadu desmitiem ievērojami vājināja ES ekonomikas sniegumu. Dažas nozares no šīs kumulatīvās ietekmes varētu ciest vairāk. Joprojām jūtamo Covid-19 pandēmijas seku dēļ ir arī grūti iegūt vispārēju priekšstatu par enerģētiskās krīzes ietekmi uz ekonomiku. Tas, ka šībrīža statistikas dati dažās jomās, piemēram, nodarbinātībā, ir diezgan pozitīvi, nebūt nenozīmē, ka stāvoklis ir labs. Skaidru analīzi par ekonomisko ietekmi varēs veikt tikai pēc krīzes beigām, kad būs pieejami visi detalizētie dati. |
| --- | --- |

1.2.

Enerģētiskās krīzes ietekmei pievienojās jau iepriekš Covid-19 pandēmijas izraisītās negatīvās sekas, kas pēc vislielākā IKP izaugsmes krituma kopš daudziem gadu desmitiem ievērojami vājināja ES ekonomikas sniegumu. Dažas nozares no šīs kumulatīvās ietekmes varētu ciest vairāk. Joprojām jūtamo Covid-19 pandēmijas seku dēļ ir arī grūti iegūt vispārēju priekšstatu par enerģētiskās krīzes ietekmi uz ekonomiku. Tas, ka šībrīža statistikas dati dažās jomās, piemēram, nodarbinātībā, ir diezgan pozitīvi, nebūt nenozīmē, ka stāvoklis ir labs. Skaidru analīzi par ekonomisko ietekmi varēs veikt tikai pēc krīzes beigām, kad būs pieejami visi detalizētie dati.

| 1.3. | Enerģētiskā krīze ekonomikā izpaužas kā augsta inflācija, vāja ekonomikas izaugsme, spēcīgs spiediens uz publiskajām finansēm un mājsaimniecību un uzņēmumu pirktspēju, kā arī ārējās ekonomiskās konkurētspējas zudums. Balstoties uz Eiropas Centrālās bankas (ECB) ieteikumiem, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) ierosina izveidot “zaļo trīskāršā T” kritēriju (tailored, targeted, transition-proof), proti, lai turpmākie intervences pasākumi būtu pielāgoti, mērķorientēti un pārkārtošanas procesam atbilstoši. Cenu pasākumi, kas nav mērķorientēti, ilgtermiņā tikai paildzinās paaugstinātas inflācijas periodu. |
| --- | --- |

1.3.

Enerģētiskā krīze ekonomikā izpaužas kā augsta inflācija, vāja ekonomikas izaugsme, spēcīgs spiediens uz publiskajām finansēm un mājsaimniecību un uzņēmumu pirktspēju, kā arī ārējās ekonomiskās konkurētspējas zudums. Balstoties uz Eiropas Centrālās bankas (ECB) ieteikumiem, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) ierosina izveidot “zaļo trīskāršā T” kritēriju (tailored, targeted, transition-proof

| 1.4. | EESK uzskata, ka no enerģētiskās krīzes negatīvās ietekmes uz ES ekonomikas sniegumu ir jāizdara secinājumi un tie jāatspoguļo turpmākajos politikas pasākumos. Enerģētiskā krīze, ko galvenokārt izraisīja Krievijas iebrukums Ukrainā, atklāja un izcēla dažus būtiskus trūkumus un traucējumus ES ekonomikas sistēmā, kura ir strukturāli jāuzlabo un jāpielāgo, lai tā varētu efektīvāk pārvarēt līdzīgus ārējos satricinājumus, galvenokārt saistībā ar noturību, efektivitāti un stratēģisko autonomiju. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzskata, ka no enerģētiskās krīzes negatīvās ietekmes uz ES ekonomikas sniegumu ir jāizdara secinājumi un tie jāatspoguļo turpmākajos politikas pasākumos. Enerģētiskā krīze, ko galvenokārt izraisīja Krievijas iebrukums Ukrainā, atklāja un izcēla dažus būtiskus trūkumus un traucējumus ES ekonomikas sistēmā, kura ir strukturāli jāuzlabo un jāpielāgo, lai tā varētu efektīvāk pārvarēt līdzīgus ārējos satricinājumus, galvenokārt saistībā ar noturību, efektivitāti un stratēģisko autonomiju.

| 1.5. | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāiet tālāk par ārkārtas fiskālajiem atbildes pasākumiem un jākoncentrējas uz strukturālām pārmaiņām, lai varētu ātrāk pārtraukt atkarību no fosilā kurināmā. Lai nodrošinātu raitu un konkurētspējīgu ekonomikas attīstību, Eiropas Savienībai ir vajadzīgas uzticamas un drošas enerģijas piegādes par pieņemamu cenu, balstoties uz integrētu enerģijas tirgu, kurā būtu liels tīras enerģijas īpatsvars un kas būtu noturīgs un spētu izturēt traucējumus un satricinājumus. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāiet tālāk par ārkārtas fiskālajiem atbildes pasākumiem un jākoncentrējas uz strukturālām pārmaiņām, lai varētu ātrāk pārtraukt atkarību no fosilā kurināmā. Lai nodrošinātu raitu un konkurētspējīgu ekonomikas attīstību, Eiropas Savienībai ir vajadzīgas uzticamas un drošas enerģijas piegādes par pieņemamu cenu, balstoties uz integrētu enerģijas tirgu, kurā būtu liels tīras enerģijas īpatsvars un kas būtu noturīgs un spētu izturēt traucējumus un satricinājumus.

| 1.6. | EESK stingri atbalsta visus politikas pasākumus ilgtspējīgai inflācijas samazināšanai šajā gadā un iestājas par tādu ekonomikas atveseļošanu, kuras pamatā ir ieguldījumi zaļajos, digitālajos un stratēģiski svarīgajos sektoros un nozarēs, kas balsta ES rūpniecisko bāzi un globālo konkurētspēju, vienlaikus izmantojot visas vienotā tirgus priekšrocības. Ir ļoti svarīgi, lai tīru tehnoloģiju ražošana Eiropā kļūtu uzņēmumiem izdevīga. Sociālie partneri par katru cenu vēlas nodrošināt, ka zināšanas, prasmes un ražošanas bāze nepamet Eiropu. Lai nodrošinātu viedu neatkarību, rūpniecībai – un tās radītajām darbvietām – ir jāpaliek Eiropā. Tāpēc konkurētspējai un kvalitatīvu darbvietu radīšanai jākļūst par dzīvesveidu un par vienu no politikas veidošanas un īstenošanas centrālajiem elementiem. |
| --- | --- |

1.6.

EESK stingri atbalsta visus politikas pasākumus ilgtspējīgai inflācijas samazināšanai šajā gadā un iestājas par tādu ekonomikas atveseļošanu, kuras pamatā ir ieguldījumi zaļajos, digitālajos un stratēģiski svarīgajos sektoros un nozarēs, kas balsta ES rūpniecisko bāzi un globālo konkurētspēju, vienlaikus izmantojot visas vienotā tirgus priekšrocības. Ir ļoti svarīgi, lai tīru tehnoloģiju ražošana Eiropā kļūtu uzņēmumiem izdevīga. Sociālie partneri par katru cenu vēlas nodrošināt, ka zināšanas, prasmes un ražošanas bāze nepamet Eiropu. Lai nodrošinātu viedu neatkarību, rūpniecībai – un tās radītajām darbvietām – ir jāpaliek Eiropā. Tāpēc konkurētspējai un kvalitatīvu darbvietu radīšanai jākļūst par dzīvesveidu un par vienu no politikas veidošanas un īstenošanas centrālajiem elementiem.

| 1.7. | Zaļā kursa īstenošanai, tostarp pārejai uz oglekļneitrālu ekonomiku, un konkurētspējīgas ES rūpniecības saglabāšanai ir vajadzīgi apjomīgi ieguldījumi no publiskiem un privātiem avotiem. Tomēr Eiropas Savienībai trūkst ilgtermiņa satvara stabilai zaļā kursa īstenošanas finansēšanai. Tāpēc EESK aicina izveidot piemērotu satvaru, lai atbalstītu pasākumus, ar kuriem vienkārši un efektīvi finansēt pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku. |
| --- | --- |

1.7.

Zaļā kursa īstenošanai, tostarp pārejai uz oglekļneitrālu ekonomiku, un konkurētspējīgas ES rūpniecības saglabāšanai ir vajadzīgi apjomīgi ieguldījumi no publiskiem un privātiem avotiem. Tomēr Eiropas Savienībai trūkst ilgtermiņa satvara stabilai zaļā kursa īstenošanas finansēšanai. Tāpēc EESK aicina izveidot piemērotu satvaru, lai atbalstītu pasākumus, ar kuriem vienkārši un efektīvi finansēt pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku.

| 1.8. | Krīzes un nenoteiktības laikā izšķiroša nozīme ir objektīvai informācijai un spēcīgai politiskajai vadībai. Tāpēc EESK iesaka arī turpmāk nodrošināt pienācīgu komunikāciju, tostarp visā krīzes seku novēršanas periodā. Enerģijas tirgus un energosistēmas reforma ietekmēs visas nozares un patērētājus; ir ļoti svarīgi, lai likumdošanas procesa laikā ieinteresētajām personām būtu iespēja izteikties un lai tās saņemtu pienācīgu informāciju par šo fundamentālo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

1.8.

Krīzes un nenoteiktības laikā izšķiroša nozīme ir objektīvai informācijai un spēcīgai politiskajai vadībai. Tāpēc EESK iesaka arī turpmāk nodrošināt pienācīgu komunikāciju, tostarp visā krīzes seku novēršanas periodā. Enerģijas tirgus un energosistēmas reforma ietekmēs visas nozares un patērētājus; ir ļoti svarīgi, lai likumdošanas procesa laikā ieinteresētajām personām būtu iespēja izteikties un lai tās saņemtu pienācīgu informāciju par šo fundamentālo pārkārtošanos.

2.   Galvenie fakti un konteksts

Galvenie fakti un konteksts

| 2.1. | Enerģētiskā krīze un tās ietekme uz cilvēku dzīvi un uzņēmumu labklājību joprojām turpinās. Tāpēc ir grūti izmērīt tās galīgo vispārējo ietekmi uz ekonomiku. Tomēr noteikti varam apgalvot, ka krīzes lielākā ietekme atspoguļojas inflācijā (tā ir augstākā vairāku gadu desmitu laikā) un publiskajās finansēs (kam bija liela nozīme augsto cenu un izmaksu ietekmes mazināšanā un ļoti lielajā atbalstā investīcijām, lai mazinātu to neaizsargātību). Augsto enerģijas cenu iemesls bija strauji augošās gāzes cenas (1). |
| --- | --- |

2.1.

Enerģētiskā krīze un tās ietekme uz cilvēku dzīvi un uzņēmumu labklājību joprojām turpinās. Tāpēc ir grūti izmērīt tās galīgo vispārējo ietekmi uz ekonomiku. Tomēr noteikti varam apgalvot, ka krīzes lielākā ietekme atspoguļojas inflācijā (tā ir augstākā vairāku gadu desmitu laikā) un publiskajās finansēs (kam bija liela nozīme augsto cenu un izmaksu ietekmes mazināšanā un ļoti lielajā atbalstā investīcijām, lai mazinātu to neaizsargātību). Augsto enerģijas cenu iemesls bija strauji augošās gāzes cenas (1

| 2.2. | Te ir vietā atgādināt enerģētikas savienības galvenos atskaites punktus, kas ir konkrēti noteikuši energosistēmas turpmākās attīstības kursu. Daži tās pīlāri, it īpaši tie, kas saistīti ar energoapgādes drošību, pēdējos gados netika pietiekami novērtēti, galvenokārt saistībā ar koncentrēšanos uz lētu Krievijas gāzi, kurai tika dota priekšroka un kura savulaik tika uzskatīta par pagaidu avotu pārkārtošanās procesā uz zaļo ekonomiku, un saistībā ar vienīgi politisku motīvu dēļ sasteigtu atteikšanos no stabiliem, tīriem avotiem. |
| --- | --- |

2.2.

Te ir vietā atgādināt enerģētikas savienības galvenos atskaites punktus, kas ir konkrēti noteikuši energosistēmas turpmākās attīstības kursu. Daži tās pīlāri, it īpaši tie, kas saistīti ar energoapgādes drošību, pēdējos gados netika pietiekami novērtēti, galvenokārt saistībā ar koncentrēšanos uz lētu Krievijas gāzi, kurai tika dota priekšroka un kura savulaik tika uzskatīta par pagaidu avotu pārkārtošanās procesā uz zaļo ekonomiku, un saistībā ar vienīgi politisku motīvu dēļ sasteigtu atteikšanos no stabiliem, tīriem avotiem.

| 2.3. | Domājot par ES dalībvalstu energoresursu atšķirīgo struktūru, kas citu aspektu starpā atspoguļo valstu ģeomorfoloģiskos nosacījumus, jāatzīmē, ka virzību uz enerģētikas savienības mērķiem spēcīgi ietekmē apstākļi valstīs. Par šo faktoru uzskatāmi liecina ES zaļās pārkārtošanās ātrums. Tomēr viens aspekts joprojām ir skaidrs: krīzes laikā svarīgākā enerģētikas savienības prioritāte bija apgādes drošība, kas dažreiz bija pretrunā zaļās pārkārtošanās mērķiem. |
| --- | --- |

2.3.

Domājot par ES dalībvalstu energoresursu atšķirīgo struktūru, kas citu aspektu starpā atspoguļo valstu ģeomorfoloģiskos nosacījumus, jāatzīmē, ka virzību uz enerģētikas savienības mērķiem spēcīgi ietekmē apstākļi valstīs. Par šo faktoru uzskatāmi liecina ES zaļās pārkārtošanās ātrums. Tomēr viens aspekts joprojām ir skaidrs: krīzes laikā svarīgākā enerģētikas savienības prioritāte bija apgādes drošība, kas dažreiz bija pretrunā zaļās pārkārtošanās mērķiem.

| 2.4. | Pašreizējā enerģētiskā krīze atklājusi, cik ļoti neaizsargāta ir ES energosistēma un cik svarīgi ir panākt atvērto stratēģisko enerģētisko autonomiju visā enerģētikas nozares ķēdē. Vienlaikus tā parādījusi energosistēmas spēju izturēt un absorbēt spēcīgus ārējos satricinājumus un to sekas. Enerģētisko krīzi izraisīja dažādu ekonomisku, politisku un tehnisku elementu kombinācija. Krīze sākās ar Covid-19 pandēmijas izraisītajiem ekonomikas satricinājumiem, kas pasaulē palielināja enerģijas pieprasījumu, savukārt par situācijas nopietnību liecināja trešo valstu iejaukšanās un zemais gāzes uzglabāšanas līmenis dažās Eiropas valstīs 2021./2022. gada ziemas sezonā apvienojumā ar lielāku pieprasījumu. Līdz ar Krievijas iebrukumu Ukrainā 2022. gada februārī jau tāpat sarežģītā situācija pasliktinājās vēl vairāk, un to saasināja ES atkarība no fosilās enerģijas avotiem. Tam bija spēcīga tieša ietekme uz enerģijas cenām un apgādes drošību. |
| --- | --- |

2.4.

Pašreizējā enerģētiskā krīze atklājusi, cik ļoti neaizsargāta ir ES energosistēma un cik svarīgi ir panākt atvērto stratēģisko enerģētisko autonomiju visā enerģētikas nozares ķēdē. Vienlaikus tā parādījusi energosistēmas spēju izturēt un absorbēt spēcīgus ārējos satricinājumus un to sekas. Enerģētisko krīzi izraisīja dažādu ekonomisku, politisku un tehnisku elementu kombinācija. Krīze sākās ar Covid-19 pandēmijas izraisītajiem ekonomikas satricinājumiem, kas pasaulē palielināja enerģijas pieprasījumu, savukārt par situācijas nopietnību liecināja trešo valstu iejaukšanās un zemais gāzes uzglabāšanas līmenis dažās Eiropas valstīs 2021./2022. gada ziemas sezonā apvienojumā ar lielāku pieprasījumu. Līdz ar Krievijas iebrukumu Ukrainā 2022. gada februārī jau tāpat sarežģītā situācija pasliktinājās vēl vairāk, un to saasināja ES atkarība no fosilās enerģijas avotiem. Tam bija spēcīga tieša ietekme uz enerģijas cenām un apgādes drošību.

| 2.5. | Enerģētiskās krīzes ietekme uz ES ekonomiku ir bijusi postoša. 2022. gadā tā tieši veicināja nesenajā ES integrācijas vēsturē augstāko jebkad reģistrēto inflācijas rekordu – vidējā ES inflācija bija 9,2 % (2); gaidāms, ka 2023. gadā tā samazināsies līdz 6,7 % (kas vēl joprojām ir ļoti daudz) un pēc gada – līdz 3,1 % (3). Augstā inflācija ir bijusi 2022. gada ekonomikas snieguma visredzamākā parādība, kas domino efekta veidā ietekmēja citus patēriņa groza elementus un lielā mērā arī patēriņu un ieradumus. Tai ir milzīga ietekme uz mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Cenu paaugstināšanās dēļ ir cietušas ne tikai visneaizsargātākās personas. Smagi skartas mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem, un varētu pieaugt enerģētiskās nabadzības rādītāji. Viss minētais būtiski ietekmēja personīgās finanses un patērētāju uzticēšanos Eiropas Savienībai; lielākā daļa patērētāju ir pielāgojuši savus ieradumus, lai pārvarētu enerģētisko krīzi. Patērētāju noskaņojums 2022. gada septembrī sasniedza rekordzemu līmeni un pēc tam nedaudz atguvās. |
| --- | --- |

2.5.

Enerģētiskās krīzes ietekme uz ES ekonomiku ir bijusi postoša. 2022. gadā tā tieši veicināja nesenajā ES integrācijas vēsturē augstāko jebkad reģistrēto inflācijas rekordu – vidējā ES inflācija bija 9,2 % (2

3

| 2.6. | Situācija negatīvi ietekmē arī uzņēmumu stāvokli. Ar ievērojamu pieaugumu jeb par 26,8 % salīdzinājumā ar iepriekšējo ceturksni bankrota pasludināšanas gadījumi ES sasniedza 113,1. Šis rādītājs iegūts, piemērojot Eurostat izmantoto indeksu bankrotu līmeņa mērīšanai Eiropas Savienībā, un tas ir augstākais jebkad reģistrētais līmenis salīdzinājumā ar 2015. gada kritēriju 100. Dati liecina, ka indekss sāka palielināties 2020. gada otrajā ceturksnī un ievērojami auga visu 2022. gadu. Šis rādītājs 2022. gada ceturtajā ceturksnī liecināja par situācijas pasliktināšanos, proti, uzņēmumi, it īpaši MVU, saskārās ar pieprasījuma samazināšanos, stingrākiem kreditēšanas standartiem (4) un drūmu un neskaidru nākotni. |
| --- | --- |

2.6.

Situācija negatīvi ietekmē arī uzņēmumu stāvokli. Ar ievērojamu pieaugumu jeb par 26,8 % salīdzinājumā ar iepriekšējo ceturksni bankrota pasludināšanas gadījumi ES sasniedza 113,1. Šis rādītājs iegūts, piemērojot Eurostat

4

| 2.7. | Enerģētiskā krīze negatīvi ietekmē arī ES ekonomikas rādītājus, galvenokārt privātā patēriņa ziņā (tā samazinājums tiek uzskatīts par galveno IKP stagnācijas iemeslu), ieguldījumu ziņā (neraugoties uz investīciju aktivitātes milzīgo potenciālu, ieguldījumu nepietiekamība kopš 2021. gada faktiski palielinās) un ārējās konkurētspējas ziņā (kas ievērojami pasliktinājās salīdzinājumā ar laiku pirms 2020. gada). Prognozēts, ka pēc stabila 3,5 % pieauguma 2022. gadā kopējais Eiropas Savienības IKP nedaudz pieaugs (par 1,0 %) 2023. gadā, un pieaugums kļūst nedaudz ātrāks (par 1,7 %) 2024. gadā. |
| --- | --- |

2.7.

Enerģētiskā krīze negatīvi ietekmē arī ES ekonomikas rādītājus, galvenokārt privātā patēriņa ziņā (tā samazinājums tiek uzskatīts par galveno IKP stagnācijas iemeslu), ieguldījumu ziņā (neraugoties uz investīciju aktivitātes milzīgo potenciālu, ieguldījumu nepietiekamība kopš 2021. gada faktiski palielinās) un ārējās konkurētspējas ziņā (kas ievērojami pasliktinājās salīdzinājumā ar laiku pirms 2020. gada). Prognozēts, ka pēc stabila 3,5 % pieauguma 2022. gadā kopējais Eiropas Savienības IKP nedaudz pieaugs (par 1,0 %) 2023. gadā, un pieaugums kļūst nedaudz ātrāks (par 1,7 %) 2024. gadā.

| 2.8. | Vēl viens papildu slogs, kas tieši izriet no enerģētiskās krīzes, ir publisko finanšu veiktspēja. 2022. gadā vidējais budžeta deficīts bija 3,4 % no IKP (5), un tiek lēsts, ka arī nākamajos divos gados skaitļi būs diezgan līdzīgi (kas pārsniedz Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības). Enerģētiskā krīze kopā ar zaļo pārkārtošanos rada ievērojamu spiedienu uz publiskajiem izdevumiem, taču, lai saglabātu fiskālo līdzsvaru, būtu jāizmanto piesardzīga pieeja. Privāto ieguldījumu sviras efekta plašākai izmantošanai, balstoties uz garantiju shēmām (ESIF veida), būtu jākļūst par modeli pietiekamu ieguldījumu piešķiršanai fiskāli piesardzīgā veidā. |
| --- | --- |

2.8.

Vēl viens papildu slogs, kas tieši izriet no enerģētiskās krīzes, ir publisko finanšu veiktspēja. 2022. gadā vidējais budžeta deficīts bija 3,4 % no IKP (5

| 2.9. | Līdz šim apkopotie statistikas dati par enerģētiskās krīzes ietekmi uz darba tirgu nav bijuši negatīvi. 2022. gada decembrī bezdarba līmenis Eiropas Savienībā bija 6,1 % (kopš aprīļa tas nebija mainījies). Tie bija viszemākie skaitļi kopš 2000. gada. Tomēr paredzams, ka ekonomiskās aktivitātes samazināšanās, kas tika lēsta pagājušā gada beigās un prognozēta 2023. gada sākumā, kavēs nodarbinātības izaugsmi. Krīze smagi skāra energoietilpīgus uzņēmumus, un darba tirgū turpmāk ir gaidāmi būtiski izaicinājumi. |
| --- | --- |

2.9.

Līdz šim apkopotie statistikas dati par enerģētiskās krīzes ietekmi uz darba tirgu nav bijuši negatīvi. 2022. gada decembrī bezdarba līmenis Eiropas Savienībā bija 6,1 % (kopš aprīļa tas nebija mainījies). Tie bija viszemākie skaitļi kopš 2000. gada. Tomēr paredzams, ka ekonomiskās aktivitātes samazināšanās, kas tika lēsta pagājušā gada beigās un prognozēta 2023. gada sākumā, kavēs nodarbinātības izaugsmi. Krīze smagi skāra energoietilpīgus uzņēmumus, un darba tirgū turpmāk ir gaidāmi būtiski izaicinājumi.

| 2.10. | 2022. gadā enerģētiskā krīze apvienojumā ar siltu ziemu, ietaupījumiem un uzņēmējdarbības pārtraukšanu noveda pie elektroenerģijas patēriņa samazināšanās (-4,6 %). Saskaņā ar Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) sniegto informāciju pieprasījuma kritums paātrinājās visa gada garumā; 2022. gada ceturtajā ceturksnī tas bija piecas reizes lielāks nekā pirmajā ceturksnī. Pieprasījuma kritums palielinājās no -1,8 % pirmajā ceturksnī līdz -9,5 % ceturtajā ceturksnī salīdzinājumā ar tiem pašiem periodiem 2021. gadā. |
| --- | --- |

2.10.

2022. gadā enerģētiskā krīze apvienojumā ar siltu ziemu, ietaupījumiem un uzņēmējdarbības pārtraukšanu noveda pie elektroenerģijas patēriņa samazināšanās (-4,6 %). Saskaņā ar Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER

| 2.11. | Vienlaikus krīzei ir bijuši daži pozitīvi aspekti. Pirmkārt, radīti jauni risinājumi, kas piedāvā revolucionārus sasniegumus paaugstinātai energoefektivitātei un veicina tīras tehnoloģijas (vai dažos gadījumos liek tām “atdzimt”). Daži uzņēmumi laida inovatīvus risinājumus tirgū. Otrkārt, tā ir uzskatāmi parādījusi vajadzību pēc labākiem enerģijas tirgu starpsavienojumiem un dalībvalstu solidaritātes. Gan ES iestādes, gan dalībvalstis spēja veikt pasākumus, diezgan ātri reaģēt un pieņemt jauno situāciju ļoti elastīgi. |
| --- | --- |

2.11.

Vienlaikus krīzei ir bijuši daži pozitīvi aspekti. Pirmkārt, radīti jauni risinājumi, kas piedāvā revolucionārus sasniegumus paaugstinātai energoefektivitātei un veicina tīras tehnoloģijas (vai dažos gadījumos liek tām “atdzimt”). Daži uzņēmumi laida inovatīvus risinājumus tirgū. Otrkārt, tā ir uzskatāmi parādījusi vajadzību pēc labākiem enerģijas tirgu starpsavienojumiem un dalībvalstu solidaritātes. Gan ES iestādes, gan dalībvalstis spēja veikt pasākumus, diezgan ātri reaģēt un pieņemt jauno situāciju ļoti elastīgi.

| 2.12. | Krīzes dēļ bija arī jāpielāgo un jāpārdefinē ES enerģētikas politikas galvenie pīlāri: enerģētikas savienība, zaļais kurss un tā konkrētie elementi (sevišķi pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %”) un ES taksonomijas satvars. Reaģējot uz nopietno situāciju 2022. gadā, tika izmantoti arī ilgtermiņa strukturālie instrumenti, piemēram, REPowerEU un zaļā kursa industriālā politika neto nulles emisiju laikmetam, kā arī tūlītēji/īstermiņa pasākumi, ar ko novērst vissmagāko krīzes seku ietekmi uz mājsaimniecībām un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.12.

Krīzes dēļ bija arī jāpielāgo un jāpārdefinē ES enerģētikas politikas galvenie pīlāri: enerģētikas savienība, zaļais kurss un tā konkrētie elementi (sevišķi pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %”) un ES taksonomijas satvars. Reaģējot uz nopietno situāciju 2022. gadā, tika izmantoti arī ilgtermiņa strukturālie instrumenti, piemēram, REPowerEU

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK uzsver, ka galvenais krīzes cēlonis bija ES lielā atkarība no Krievijas gāzes piegādēm, un ierosina izstrādāt ilgtermiņa redzējumu, kas enerģijas jomā Eiropas Savienību padarītu mazāk atkarīgu no trešām valstīm; tas ietver arī neatkarību tīru tehnoloģiju jomā. EESK uzsver, ka ar visiem ES un valstu pasākumiem ir jāstimulē šī stratēģiskā pārkārtošanās, lai nodrošinātu Eiropas stratēģisko autonomiju. |
| --- | --- |

3.1.

EESK uzsver, ka galvenais krīzes cēlonis bija ES lielā atkarība no Krievijas gāzes piegādēm, un ierosina izstrādāt ilgtermiņa redzējumu, kas enerģijas jomā Eiropas Savienību padarītu mazāk atkarīgu no trešām valstīm; tas ietver arī neatkarību tīru tehnoloģiju jomā. EESK uzsver, ka ar visiem ES un valstu pasākumiem ir jāstimulē šī stratēģiskā pārkārtošanās, lai nodrošinātu Eiropas stratēģisko autonomiju.

| 3.2. | EESK labi apzinās, ka galvenā prioritāte ir pievērsties ne tikai krīzes seku pārvarēšanai, bet galvenokārt krīzes cēloņiem un iemesliem, un ir gatava apspriest un ierosināt risinājumus. Tāpēc ir pakāpeniski jāpāriet no ārkārtas pasākumiem uz tirgus prasībām atbilstošām un pierādījumos balstītām reformām un investīcijām, kuru pamatā ir ilgtspējīgas un īstenojamas stratēģiskas koncepcijas. Šīm stratēģiskajām koncepcijām ir jāpanāk līdzsvars starp to prioritātēm, (publiskiem un privātiem) finanšu avotiem un institucionālo vidi un administratīvajiem nosacījumiem (atļaujas, atbilstība ES un valstu tiesību aktiem) un jāiegūst pienācīgs sabiedrības atbalsts. |
| --- | --- |

3.2.

EESK labi apzinās, ka galvenā prioritāte ir pievērsties ne tikai krīzes seku pārvarēšanai, bet galvenokārt krīzes cēloņiem un iemesliem, un ir gatava apspriest un ierosināt risinājumus. Tāpēc ir pakāpeniski jāpāriet no ārkārtas pasākumiem uz tirgus prasībām atbilstošām un pierādījumos balstītām reformām un investīcijām, kuru pamatā ir ilgtspējīgas un īstenojamas stratēģiskas koncepcijas. Šīm stratēģiskajām koncepcijām ir jāpanāk līdzsvars starp to prioritātēm, (publiskiem un privātiem) finanšu avotiem un institucionālo vidi un administratīvajiem nosacījumiem (atļaujas, atbilstība ES un valstu tiesību aktiem) un jāiegūst pienācīgs sabiedrības atbalsts.

| 3.3. | Mājsaimniecību un uzņēmumu veiktie energotaupības pasākumi palīdzēja novērst nopietnu enerģijas deficīta risku. Tomēr nedrīkst nepamanīt, ka daži ietaupījumi tika panākti tikai uzņēmējdarbības slēgšanas dēļ. Loģiski, ka visneaizsargātākās nozares krīzes laikā ir energoietilpīgākās nozares (ķīmiskā rūpniecība, mēslošanas līdzekļu ražotāji, tērauda rūpniecība un metalurģijas nozare). Minēto sektoru enerģētiskajai pārkārtošanai, kā arī ES deindustrializācijas riskam (oglekļa emisiju pārvirze) būtu jāpievērš īpaša uzmanība. |
| --- | --- |

3.3.

Mājsaimniecību un uzņēmumu veiktie energotaupības pasākumi palīdzēja novērst nopietnu enerģijas deficīta risku. Tomēr nedrīkst nepamanīt, ka daži ietaupījumi tika panākti tikai uzņēmējdarbības slēgšanas dēļ. Loģiski, ka visneaizsargātākās nozares krīzes laikā ir energoietilpīgākās nozares (ķīmiskā rūpniecība, mēslošanas līdzekļu ražotāji, tērauda rūpniecība un metalurģijas nozare). Minēto sektoru enerģētiskajai pārkārtošanai, kā arī ES deindustrializācijas riskam (oglekļa emisiju pārvirze) būtu jāpievērš īpaša uzmanība.

| 3.4. | Zaļās pārkārtošanās pamats ir spēcīga un savstarpēji savienota energoinfrastruktūra, kurā ieguldījumi pēdējos gados ir bijuši ļoti nepietiekami. Turpmākajos gados liela nozīme būs ieguldījumiem infrastruktūrā un tās modernizācijai. Tāpēc ir svarīgi, lai jaunie noteikumi dotu skaidru un ilgtermiņa signālu ieguldītājiem. Tomēr kopš sākotnējās krīzes (Covid-19) sākuma MVU spējas ieguldīt enerģētikas pārkārtošanā ir ļoti ierobežotas. Reformās ir jāņem vērā ES enerģētikas politikas mērķi zaļās pārkārtošanās, noturības un sociālās labklājības jomā, kā arī milzīgās atšķirības starp konkrētu dalībvalstu energoresursu struktūras uzbūvi. Krīze ir nopietni iespaidojusi ieguldījumu noteiktību. |
| --- | --- |

3.4.

Zaļās pārkārtošanās pamats ir spēcīga un savstarpēji savienota energoinfrastruktūra, kurā ieguldījumi pēdējos gados ir bijuši ļoti nepietiekami. Turpmākajos gados liela nozīme būs ieguldījumiem infrastruktūrā un tās modernizācijai. Tāpēc ir svarīgi, lai jaunie noteikumi dotu skaidru un ilgtermiņa signālu ieguldītājiem. Tomēr kopš sākotnējās krīzes (Covid-19) sākuma MVU spējas ieguldīt enerģētikas pārkārtošanā ir ļoti ierobežotas. Reformās ir jāņem vērā ES enerģētikas politikas mērķi zaļās pārkārtošanās, noturības un sociālās labklājības jomā, kā arī milzīgās atšķirības starp konkrētu dalībvalstu energoresursu struktūras uzbūvi. Krīze ir nopietni iespaidojusi ieguldījumu noteiktību.

| 3.5. | EESK ir pārliecināta, ka viena no svarīgākajām veicamajām reformām ir enerģijas tirgus modeļa atjaunināšana, lai varētu īstenot ilgtspējīgu zaļo pārkārtošanos. EESK aicina abus likumdevējus panākt konsensu par galvenajām tirgus modeļa kategorijām, kas tieši ietekmē turpmāko gatavību ieguldīt šajā nozarē, tostarp par ilgtermiņa līgumiem; atbalstošiem un stimulējošiem instrumentiem atjaunīgajiem energoresursiem; modeli, kas veido enerģijas cenu ģenerēšanas pamatu; un par vispārējas elastības jautājumu. |
| --- | --- |

3.5.

EESK ir pārliecināta, ka viena no svarīgākajām veicamajām reformām ir enerģijas tirgus modeļa atjaunināšana, lai varētu īstenot ilgtspējīgu zaļo pārkārtošanos. EESK aicina abus likumdevējus panākt konsensu par galvenajām tirgus modeļa kategorijām, kas tieši ietekmē turpmāko gatavību ieguldīt šajā nozarē, tostarp par ilgtermiņa līgumiem; atbalstošiem un stimulējošiem instrumentiem atjaunīgajiem energoresursiem; modeli, kas veido enerģijas cenu ģenerēšanas pamatu; un par vispārējas elastības jautājumu.

| 3.6. | ES zaļajam kursam, ko papildina REPowerEU iniciatīva, piemīt potenciāls līdz desmitgades beigām katru gadu ieguldīt aptuveni 350 miljardus euro (vairāk nekā 2 % no ES gada IKP). Tomēr ES īstermiņa investīciju prognozes ir ievērojami pesimistiskākas. Tādēļ, lai apmierinātu prioritārās investīciju vajadzības, ir jāmobilizē papildu finanšu resursi. Šāda veida investīcijas varētu veicināt stabilāku ES ekonomikas atveseļošanu un piesaistīt papildu investīcijas infrastruktūrā, energotīklu digitalizācijā, starpsavienojumos un uzglabāšanas jaudās. |
| --- | --- |

3.6.

ES zaļajam kursam, ko papildina REPowerEU

| 3.7. | EESK labi apzinās, ka šim procesam ir vajadzīgi milzīgi finanšu resursi. Zaļā pārkārtošanās nebūs iespējama bez ieguldījumiem pētniecībā, inovācijā, infrastruktūrā un cilvēkos, kuriem vajadzēs būt pienācīgi sagatavotiem ar izglītības, prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas palīdzību. Neraugoties uz jaunajās ES finansējuma programmās šajā nolūkā ierosinātajām lielajām summām, noteikti vajadzīgi valstu publiskie un privātie līdzekļi, lai to īstenotu. EESK uzsver, ka vajadzīgs vienkāršs, efektīvs un viegli pieejams finansējums, un aicina izstrādāt novatoriskas metodes privātā kapitāla piesaistīšanai ar finanšu instrumentu palīdzību. EESK ņem vērā arī valsts atbalsta un mērķtiecīgam nolūkam paredzētā finansējuma paplašinātās robežas, taču iesaka Eiropas Savienībā nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

3.7.

EESK labi apzinās, ka šim procesam ir vajadzīgi milzīgi finanšu resursi. Zaļā pārkārtošanās nebūs iespējama bez ieguldījumiem pētniecībā, inovācijā, infrastruktūrā un cilvēkos, kuriem vajadzēs būt pienācīgi sagatavotiem ar izglītības, prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas palīdzību. Neraugoties uz jaunajās ES finansējuma programmās šajā nolūkā ierosinātajām lielajām summām, noteikti vajadzīgi valstu publiskie un privātie līdzekļi, lai to īstenotu. EESK uzsver, ka vajadzīgs vienkāršs, efektīvs un viegli pieejams finansējums, un aicina izstrādāt novatoriskas metodes privātā kapitāla piesaistīšanai ar finanšu instrumentu palīdzību. EESK ņem vērā arī valsts atbalsta un mērķtiecīgam nolūkam paredzētā finansējuma paplašinātās robežas, taču iesaka Eiropas Savienībā nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

| 3.8. | ES valstu valdības iezīmēja un piešķīra 758 miljardus EUR mājsaimniecību un uzņēmumu aizsardzībai no 2021. gada septembra līdz 2023. gada janvārim. Tikai viena trešdaļa no dalībvalstu ieviestajām fiskālajām intervencēm bija paredzēta mazaizsargātām grupām. EESK, balstoties uz ECB ieteikumiem, ierosina izveidot “zaļo trīskāršā T” kritēriju, proti, lai turpmākie intervences pasākumi būtu pielāgoti, mērķorientēti un pārkārtošanas procesam atbilstoši (tailored, targeted, transition-proof). SVF uzskata, ka arī nemērķtiecīgi cenu pasākumi garākā laika periodā rada apstākļus augstākai inflācijai ilgākā termiņā. To pakāpeniskas atcelšanas atlikšana varētu apdraudēt ECB spēju sasniegt tās vidēja termiņa mērķus, un tādēļ stingru monetāro prasību spēkā esamība būtu ilgāka, nekā citādi vēlams. |
| --- | --- |

3.8.

ES valstu valdības iezīmēja un piešķīra 758 miljardus EUR mājsaimniecību un uzņēmumu aizsardzībai no 2021. gada septembra līdz 2023. gada janvārim. Tikai viena trešdaļa no dalībvalstu ieviestajām fiskālajām intervencēm bija paredzēta mazaizsargātām grupām. EESK, balstoties uz ECB ieteikumiem, ierosina izveidot “zaļo trīskāršā T” kritēriju, proti, lai turpmākie intervences pasākumi būtu pielāgoti, mērķorientēti un pārkārtošanas procesam atbilstoši (tailored, targeted, transition-proof

| 3.9. | EESK ir pārliecināta, ka ekonomikas atveseļošana varētu pavērt jaunas darba iespējas un uzlabot ES ekonomikas ārējo konkurētspēju, radot jaunas nozares un uzņēmējdarbības projektus, kas vajadzīgi, lai pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku būtu sekmīga. Lai pārvaldītu pārkārtošanās procesu, izšķiroša nozīme būs kvalitatīvai prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai. Ir ļoti svarīgi, lai tīru tehnoloģiju ražošana Eiropai kļūtu uzņēmumiem izdevīga. Sociālie partneri par katru cenu vēlas nodrošināt, ka zināšanas, prasmes un ražošanas bāze nepamet Eiropu. Lai nodrošinātu viedu neatkarību, rūpniecībai – un tās radītajām darbvietām – ir jāpaliek Eiropā. Ir steidzami jāatgūst zaudētais, un pārkārtošanās uz zaļo ekonomiku, ja tā tiks labi pārvaldīta, paver mums šādu iespēju. Tāpēc konkurētspējai un darbvietu radīšanai jākļūst par dzīvesveidu un par vienu no politikas veidošanas un īstenošanas centrālajiem elementiem. |
| --- | --- |

3.9.

EESK ir pārliecināta, ka ekonomikas atveseļošana varētu pavērt jaunas darba iespējas un uzlabot ES ekonomikas ārējo konkurētspēju, radot jaunas nozares un uzņēmējdarbības projektus, kas vajadzīgi, lai pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku būtu sekmīga. Lai pārvaldītu pārkārtošanās procesu, izšķiroša nozīme būs kvalitatīvai prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai. Ir ļoti svarīgi, lai tīru tehnoloģiju ražošana Eiropai kļūtu uzņēmumiem izdevīga. Sociālie partneri par katru cenu vēlas nodrošināt, ka zināšanas, prasmes un ražošanas bāze nepamet Eiropu. Lai nodrošinātu viedu neatkarību, rūpniecībai – un tās radītajām darbvietām – ir jāpaliek Eiropā. Ir steidzami jāatgūst zaudētais, un pārkārtošanās uz zaļo ekonomiku, ja tā tiks labi pārvaldīta, paver mums šādu iespēju. Tāpēc konkurētspējai un darbvietu radīšanai jākļūst par dzīvesveidu un par vienu no politikas veidošanas un īstenošanas centrālajiem elementiem.

| 3.10. | Papildus jaunajiem reformu pasākumiem Eiropas Savienībai vispirms jākoncentrējas uz zaļā kursa ietvaros jau pieņemto tiesību aktu īstenošanu un izpildi. Rodas arī jautājums, kāpēc dalībvalstis šos pasākumus nav īstenojušas. Viens no iemesliem ir tas, ka dalībvalstu spēja absorbēt tiesību aktu vilni ir ļoti zema. Tas pats attiecas uz uzņēmumiem, galvenokārt MVU. |
| --- | --- |

3.10.

Papildus jaunajiem reformu pasākumiem Eiropas Savienībai vispirms jākoncentrējas uz zaļā kursa ietvaros jau pieņemto tiesību aktu īstenošanu un izpildi. Rodas arī jautājums, kāpēc dalībvalstis šos pasākumus nav īstenojušas. Viens no iemesliem ir tas, ka dalībvalstu spēja absorbēt tiesību aktu vilni ir ļoti zema. Tas pats attiecas uz uzņēmumiem, galvenokārt MVU.

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK aicina Eiropas Komisiju un abus likumdevējus darīt visu iespējamo, lai panāktu konsensu par galvenajiem tirgus modeļa parametriem un kategorijām. Piemēram, runājot par elektroenerģijas pirkuma līgumiem, jānorāda, ka būtu lietderīgi noteikt kopējus ES noteikumus par elektroenerģijas publisko iepirkumu, prasības par saistītām valsts garantijām vai stimulu sistēmu uzņēmumiem izmantot elektroenerģijas pirkuma līgumu pilnu potenciālu. EESK vēlas redzēt drīzus rezultātus. Citādi pārredzamības un ilgtermiņa prognozējamības trūkuma dēļ ieguldītāji atliks savu ieguldījumu lēmumu pieņemšanu vai pametīs tirgu un ieguldījumi netiks veikti tikmēr, kamēr regulējums viņiem nebūs pilnīgi skaidrs. |
| --- | --- |

4.1.

EESK aicina Eiropas Komisiju un abus likumdevējus darīt visu iespējamo, lai panāktu konsensu par galvenajiem tirgus modeļa parametriem un kategorijām. Piemēram, runājot par elektroenerģijas pirkuma līgumiem, jānorāda, ka būtu lietderīgi noteikt kopējus ES noteikumus par elektroenerģijas publisko iepirkumu, prasības par saistītām valsts garantijām vai stimulu sistēmu uzņēmumiem izmantot elektroenerģijas pirkuma līgumu pilnu potenciālu. EESK vēlas redzēt drīzus rezultātus. Citādi pārredzamības un ilgtermiņa prognozējamības trūkuma dēļ ieguldītāji atliks savu ieguldījumu lēmumu pieņemšanu vai pametīs tirgu un ieguldījumi netiks veikti tikmēr, kamēr regulējums viņiem nebūs pilnīgi skaidrs.

| 4.2. | EESK pauž bažas par ES makroekonomisko sniegumu, kāds vērojams pirmoreiz kopš vairākiem gadu desmitiem, un labi apzinās situācijas nopietnību. Tomēr tā arī apzinās, ka spēle nav beigusies un ir jārīkojas, lai stāvokli uzlabotu. EESK cer, ka lielākais apdraudējums, proti, inflācija, tiek kontrolēts, un, ja nebūs citu ārēju satricinājumu, drīz varētu sākties jaunas tīras, taisnīgas un noturīgas energosistēmas periods. |
| --- | --- |

4.2.

EESK pauž bažas par ES makroekonomisko sniegumu, kāds vērojams pirmoreiz kopš vairākiem gadu desmitiem, un labi apzinās situācijas nopietnību. Tomēr tā arī apzinās, ka spēle nav beigusies un ir jārīkojas, lai stāvokli uzlabotu. EESK cer, ka lielākais apdraudējums, proti, inflācija, tiek kontrolēts, un, ja nebūs citu ārēju satricinājumu, drīz varētu sākties jaunas tīras, taisnīgas un noturīgas energosistēmas periods.

| 4.3. | EESK visnotaļ iesaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz ieņēmumiem noteikt tikai uz ierobežotu laiku. To izmantošana ilgāk, nekā nepieciešams, var izraisīt ieradumu izmaiņas, sociālās sekas un nevajadzīgus tirgus kropļojumus, kā arī atturēt investorus no ieguldījumu veikšanas attiecīgajās nozarēs. Pagaidu laikposmā maksimuma noteikšanas politikai būtu elastīgi jāatspoguļo ekonomiskā realitāte un jātiek pielāgotai tirgus norisēm; pretējā gadījumā elektroenerģijas cenu krituma gadījumā tā varētu kaitēt patērētājiem. |
| --- | --- |

4.3.

EESK visnotaļ iesaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz ieņēmumiem noteikt tikai uz ierobežotu laiku. To izmantošana ilgāk, nekā nepieciešams, var izraisīt ieradumu izmaiņas, sociālās sekas un nevajadzīgus tirgus kropļojumus, kā arī atturēt investorus no ieguldījumu veikšanas attiecīgajās nozarēs. Pagaidu laikposmā maksimuma noteikšanas politikai būtu elastīgi jāatspoguļo ekonomiskā realitāte un jātiek pielāgotai tirgus norisēm; pretējā gadījumā elektroenerģijas cenu krituma gadījumā tā varētu kaitēt patērētājiem.

| 4.4. | EESK visnotaļ atbalsta patērētāju aizsardzības sistēmas pastiprināšanu; tā ir atziņa, kas izriet no pašreizējās enerģētiskās krīzes ietekmes uz patērētājiem. Tas nozīmē visaptverošus pakalpojumus, tostarp tiesisko aizsardzību, informācijas un konsultāciju pakalpojumus, sīki izstrādātus norādījumus, paraugprakses kopīgošanu utt. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš enerģētiskās nabadzības riskam pakļautajām personām. |
| --- | --- |

4.4.

EESK visnotaļ atbalsta patērētāju aizsardzības sistēmas pastiprināšanu; tā ir atziņa, kas izriet no pašreizējās enerģētiskās krīzes ietekmes uz patērētājiem. Tas nozīmē visaptverošus pakalpojumus, tostarp tiesisko aizsardzību, informācijas un konsultāciju pakalpojumus, sīki izstrādātus norādījumus, paraugprakses kopīgošanu utt. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš enerģētiskās nabadzības riskam pakļautajām personām.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Elektroenerģijas cenas krasi pieauga, atstājot dažādu ietekmi atkarībā no gāzes īpatsvara vietējā ražošanas portfelī un 2022. gadā sasniedzot 150–300 EUR/MWh.

1

(2)  Eiropas Komisijas 2023. gadā publicētais saskaņotais patēriņa (enerģijas) cenu indekss liecina, ka gada likme 2022. gadā sasniedza vidēji 20 %. Tomēr situācija dalībvalstīs bija atšķirīga, un maksimālais līmenis, kas tika reģistrēts Itālijā, bija 65 %.

2

(3)  2023. gada pavasara ekonomikas prognoze – Eurostat.

3

Eurostat

(4)  Saskaņā ar ECB 2023. gada janvāra banku aizdevumu apsekojumu gan uzņēmumu, gan mājsaimniecību kreditēšanas standarti 2022. gada ceturtajā ceturksnī turpināja kļūt arvien stingrāki. Uzņēmumi piedzīvoja kreditēšanas standartu lielāko neto stingrību kopš eurozonas valsts parāda krīzes 2011. gadā.

4

(5)  2023. gada pavasara ekonomikas prognoze – Eurostat.

5

Eurostat

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/13

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Otrais jaunu pašu resursu kopums”

(izpētes atzinums)

(2023/C 293/03)

| Ziņotājs: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Philip VON BROCKDORFF

Philip VON BROCKDORFF

| Atzinuma pieprasījums | 20.1.2023., Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietnieka jautājumos par iestāžu attiecībām un nākotnes plānošanu Maroš Šefčovič vēstule |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 30.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 140/67/12 |

Atzinuma pieprasījums

20.1.2023., Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietnieka jautājumos par iestāžu attiecībām un nākotnes plānošanu Maroš Šefčovič vēstule

Maroš Šefčovič

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

30.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

140/67/12

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Iepriekšējā atzinumā (1) par izskatāmo tematu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) norādīja, ka vajadzīga dalībvalstu vienošanās, lai pievienotu jaunus pašu resursus, kas segtu no atjaunošanas plāna NextGenerationEU izrietošo aizņēmumu atmaksu, neapdraudot citu ES programmu budžetu vai būtiski nepalielinot uz nacionālo kopienākumu (NKI) balstītās iemaksas pašu resursos. |
| --- | --- |

1.1.

Iepriekšējā atzinumā (1

NextGenerationEU

| 1.2. | EESK uzsver, ka priekšlikumi par jauniem pašu ieņēmumu avotiem būtu jāizstrādā, ņemot vērā pēc pandēmijas vērojamo spiedienu uz dalībvalstu budžetiem un pašreizējo starptautisko spriedzi. Tas ir vēl jo svarīgāk pašlaik, kad tiek paaugstinātas procentu likmes un kad iespējams, ka Komisijas 2021. gada pasākumu kopumā ierosinātie jaunie pašu resursi nenodrošinās ar NextGenerationEU saistīto aizdevumu atmaksu. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzsver, ka priekšlikumi par jauniem pašu ieņēmumu avotiem būtu jāizstrādā, ņemot vērā pēc pandēmijas vērojamo spiedienu uz dalībvalstu budžetiem un pašreizējo starptautisko spriedzi. Tas ir vēl jo svarīgāk pašlaik, kad tiek paaugstinātas procentu likmes un kad iespējams, ka Komisijas 2021. gada pasākumu kopumā ierosinātie jaunie pašu resursi nenodrošinās ar NextGenerationEU

| 1.3. | EESK norāda, ka ir ieviests pašu resurss, ko aprēķina, balstoties uz nereciklētu plastmasas iepakojuma atkritumu apjomu. Tā uzsver, ka ir svarīgi pieņemt un saskaņoti transponēt jauno priekšlikumu tiesību aktam par iepakojumu un nereciklētiem plastmasas iepakojuma atkritumiem. EESK arī uzskata, ka pašu resurss, ko aprēķina atkarībā no sadzīves atkritumu apjoma, (ja tehniski un ekoloģiski iespējams) ir vēl viens īstenojams risinājums, kurš atbalstītu arī aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

1.3.

EESK norāda, ka ir ieviests pašu resurss, ko aprēķina, balstoties uz nereciklētu plastmasas iepakojuma atkritumu apjomu. Tā uzsver, ka ir svarīgi pieņemt un saskaņoti transponēt jauno priekšlikumu tiesību aktam par iepakojumu un nereciklētiem plastmasas iepakojuma atkritumiem. EESK arī uzskata, ka pašu resurss, ko aprēķina atkarībā no sadzīves atkritumu apjoma, (ja tehniski un ekoloģiski iespējams) ir vēl viens īstenojams risinājums, kurš atbalstītu arī aprites ekonomiku.

| 1.4. | EESK mudina Komisiju iespējami drīz izstrādāt priekšlikumus, kas saistīti ar paziņojumu “Uzņēmējdarbība Eiropā: ienākumu nodokļu sistēma” (BEFIT). Tāpēc EESK aicina Komisiju izvirzīt skaidrus mērķus attiecībā uz nodokļu jomas vienkāršošanu un spēkā esošo un jauno nodokļu direktīvu konkurētspējas nodrošināšanu. EESK īpaši uzsver, ka BEFIT noteikumi ir jābalsta uz saskaņotām definīcijām un standartiem, kā arī precīzākām aplēsēm par iespējamiem papildu ieņēmumiem, kas saistīti ar paziņojuma īstenošanu. |
| --- | --- |

1.4.

EESK mudina Komisiju iespējami drīz izstrādāt priekšlikumus, kas saistīti ar paziņojumu “Uzņēmējdarbība Eiropā: ienākumu nodokļu sistēma” (BEFIT

BEFIT

| 1.5. | EESK uzskata, ka būtu lietderīgi izskatīt iespēju BEFIT attiecināt uz finanšu pakalpojumiem vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli, kā to ierosinājis Eiropas Parlaments, bet vienlaikus ir jāizvērtē šā priekšlikuma iespējamā ietekme. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka būtu lietderīgi izskatīt iespēju BEFIT

| 1.6. | EESK atzinīgi vērtē Padomes un Eiropas Parlamenta vienošanos par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (OIM). Turklāt, lai varētu panākt vienlīdzīgākus konkurences apstākļus darba apstākļu jomā, Komisija varētu apsvērt iespēju ieviest papildu nodevu ES uzņēmumiem, kas importē produktus no trešo valstu ražotājiem, kuri nenodrošina pienācīgu darba ņēmēju aizsardzību, ja vien šāda iespēja atbilst Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem un ja tiek noteikti skaidri kritēriji šādas nodevas piemērošanai. Vienlaikus EESK vēlreiz uzsver, ka vajadzīgi eksporta atvieglojumi ES uzņēmumiem, lai tie varētu konkurēt trešo valstu tirgos. |
| --- | --- |

1.6.

EESK atzinīgi vērtē Padomes un Eiropas Parlamenta vienošanos par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (OIM). Turklāt, lai varētu panākt vienlīdzīgākus konkurences apstākļus darba apstākļu jomā, Komisija varētu apsvērt iespēju ieviest papildu nodevu ES uzņēmumiem, kas importē produktus no trešo valstu ražotājiem, kuri nenodrošina pienācīgu darba ņēmēju aizsardzību, ja vien šāda iespēja atbilst Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem un ja tiek noteikti skaidri kritēriji šādas nodevas piemērošanai. Vienlaikus EESK vēlreiz uzsver, ka vajadzīgi eksporta atvieglojumi ES uzņēmumiem, lai tie varētu konkurēt trešo valstu tirgos.

| 1.7. | EESK norāda, ka saskaņā ar ESAO/G20 izveidoto Iekļaujošo satvaru tika panākta vienošanās par nogaidīšanas un atteikuma termiņu attiecībā uz digitālajiem nodokļiem. Taču, lai palielinātu pašu resursus, varētu apsvērt iespēju ieviest ES mēroga nodokli digitāliem darījumiem, ja citi lielākie tirdzniecības partneri neievēro saskaņotos ESAO/G20 izveidotā Iekļaujošā satvara noteikumus. |
| --- | --- |

1.7.

EESK norāda, ka saskaņā ar ESAO/G20 izveidoto Iekļaujošo satvaru tika panākta vienošanās par nogaidīšanas un atteikuma termiņu attiecībā uz digitālajiem nodokļiem. Taču, lai palielinātu pašu resursus, varētu apsvērt iespēju ieviest ES mēroga nodokli digitāliem darījumiem, ja citi lielākie tirdzniecības partneri neievēro saskaņotos ESAO/G20 izveidotā Iekļaujošā satvara noteikumus.

| 1.8. | EESK arī uzsver, ka otrajam pašu resursu pasākumu kopumam būtu jāatbilst proporcionalitātes un sociālā taisnīguma principam. EESK arī vēlreiz uzsver, ka visi priekšlikumi par pašu resursiem būtu jāpamato ar to efektivitātes novērtējumu. |
| --- | --- |

1.8.

EESK arī uzsver, ka otrajam pašu resursu pasākumu kopumam būtu jāatbilst proporcionalitātes un sociālā taisnīguma principam. EESK arī vēlreiz uzsver, ka visi priekšlikumi par pašu resursiem būtu jāpamato ar to efektivitātes novērtējumu.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | LESD 311. pantā noteikts, ka ES budžets, neskarot citus ieņēmumus, pilnībā jāfinansē no ES pašu resursiem. Šos resursus var definēt kā ieņēmumu plūsmas, kas tieši nonāk Eiropas Savienības rīcībā bez dalībvalstu papildu lēmumiem. Tomēr praksē lielāko daļu ES ieņēmumu veido dalībvalstu iemaksas (2). |
| --- | --- |

2.1.

LESD 311. pantā noteikts, ka ES budžets, neskarot citus ieņēmumus, pilnībā jāfinansē no ES pašu resursiem. Šos resursus var definēt kā ieņēmumu plūsmas, kas tieši nonāk Eiropas Savienības rīcībā bez dalībvalstu papildu lēmumiem. Tomēr praksē lielāko daļu ES ieņēmumu veido dalībvalstu iemaksas (2

| 2.2. | Informējot par savu darba programmu 2023. gadam, Eiropas Komisija paziņoja par priekšlikumu par otro jaunu pašu resursu grozu. Šo priekšlikumu pašlaik plānots iesniegt 2023. gada trešajā ceturksnī, un tas cita starpā balstīsies uz izziņoto tiesību akta priekšlikumu par vienotu nodokļu noteikumu kopumu uzņēmējdarbībai Eiropā (BEFIT). Tas liecina, ka 2020. gada decembrī iesniegtais iestāžu nolīguma grafiks tiek apsteigts par vienu gadu (3). |
| --- | --- |

2.2.

Informējot par savu darba programmu 2023. gadam, Eiropas Komisija paziņoja par priekšlikumu par otro jaunu pašu resursu grozu. Šo priekšlikumu pašlaik plānots iesniegt 2023. gada trešajā ceturksnī, un tas cita starpā balstīsies uz izziņoto tiesību akta priekšlikumu par vienotu nodokļu noteikumu kopumu uzņēmējdarbībai Eiropā (BEFIT

3

| 2.3. | Otrais pašu resursu grozs seko pirmajam, kas tika ierosināts 2021. gada decembrī (4) un ko pamatā veidoja trīs jauni ieņēmumu avoti. Pirmais avots ir no emisijas kvotu tirdzniecības (ETS) gūtie ieņēmumi, otrais avots ir resursi, ko nodrošina ES oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (OIM), un trešais ir daudznacionālo uzņēmumu atlikušās peļņas daļa, kura tiks pārdalīta ES dalībvalstīm saskaņā ar ESAO/G20 nolīgumu par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali (“pirmais pīlārs”). |
| --- | --- |

2.3.

Otrais pašu resursu grozs seko pirmajam, kas tika ierosināts 2021. gada decembrī (4

| 2.4. | Jaunā priekšlikuma par pašu resursiem mērķis ir nodrošināt noturīgu un diversificētu ES ieņēmumu plūsmu, nepieļaujot nedz ES programmu samazinājumus, nedz, balstoties uz dalībvalstu nacionālo kopienākumu (NKI) ES budžetā veicamo iemaksu pārmērīgu pieaugumu. |
| --- | --- |

2.4.

Jaunā priekšlikuma par pašu resursiem mērķis ir nodrošināt noturīgu un diversificētu ES ieņēmumu plūsmu, nepieļaujot nedz ES programmu samazinājumus, nedz, balstoties uz dalībvalstu nacionālo kopienākumu (NKI) ES budžetā veicamo iemaksu pārmērīgu pieaugumu.

| 2.5. | Atveseļošanas plāna NextGenerationEU, ko īsteno, lai pārvarētu pandēmijas izraisītos ekonomiskos un sociālos satricinājumus, ilgtermiņa ietekme uz ES budžetu tiks ņemta vērā jaunajā satvarā, kurš tiek veidots tā, lai varētu pienācīgi izmantot jauno pašu resursu kopumu un ne vēlāk kā līdz 2058. gadam pakāpeniski atmaksāt līdzekļus, ko Komisija aizņēmusies kapitāla tirgos un kas bija vajadzīgi NextGenerationEU dotāciju komponentam. Jānorāda, ka pamatsummas un procentu atmaksa ir jāfinansē no ES budžeta saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS). |
| --- | --- |

2.5.

Atveseļošanas plāna NextGenerationEU

NextGenerationEU

| 2.6. | Pirms priekšlikuma par otro jaunu pašu resursu kopumu Komisija lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai paust savu viedokli un ieteikumus, lai savu priekšlikumu papildinātu ar EESK skatījumu. |
| --- | --- |

2.6.

Pirms priekšlikuma par otro jaunu pašu resursu kopumu Komisija lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai paust savu viedokli un ieteikumus, lai savu priekšlikumu papildinātu ar EESK skatījumu.

| 2.7. | Šis EESK atzinums papildina Komitejas iepriekšējo atzinumu par to pašu tematu (5), taču tajā veikti daži pielāgojumi, lai ņemtu vērā pašreizējās iestāžu debates un jaunākās norises. |
| --- | --- |

2.7.

Šis EESK atzinums papildina Komitejas iepriekšējo atzinumu par to pašu tematu (5

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē iespēju atkārtoti paust savu nostāju tādā būtiskā un stratēģiskā jautājumā kā ES integrācijas procesa nākotne. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzinīgi vērtē iespēju atkārtoti paust savu nostāju tādā būtiskā un stratēģiskā jautājumā kā ES integrācijas procesa nākotne.

| 3.2. | Šajā saistībā EESK vēlas uzsvērt, ka debatēs par pašu resursu izcelsmi un izlietošanu ES budžetam saskaņā ar universāluma principu būtu jāpiedalās ne tikai Eiropas iestādēm, bet tajās kopumā jāiesaista uzņēmēju aprindas, citi sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība, tostarp iespējami daudzu ES iedzīvotāju kategoriju pārstāvji, tostarp arī vecāka gadagājuma grupas un neaizsargātas grupas. |
| --- | --- |

3.2.

Šajā saistībā EESK vēlas uzsvērt, ka debatēs par pašu resursu izcelsmi un izlietošanu ES budžetam saskaņā ar universāluma principu būtu jāpiedalās ne tikai Eiropas iestādēm, bet tajās kopumā jāiesaista uzņēmēju aprindas, citi sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība, tostarp iespējami daudzu ES iedzīvotāju kategoriju pārstāvji, tostarp arī vecāka gadagājuma grupas un neaizsargātas grupas.

| 3.3. | Kā norādīts atzinumā par priekšlikumu lēmumam par pašu resursiem, EESK piekrīt viedoklim, ka ir jāparedz jauni pašu resursi, lai varētu pienācīgi atbalstīt ES darba kārtību un mērķus, neapdraudot daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2021.–2027. gadam paredzēto ES programmu budžetu un būtiski nepalielinot uz NKI balstītās dalībvalstu iemaksas. |
| --- | --- |

3.3.

Kā norādīts atzinumā par priekšlikumu lēmumam par pašu resursiem, EESK piekrīt viedoklim, ka ir jāparedz jauni pašu resursi, lai varētu pienācīgi atbalstīt ES darba kārtību un mērķus, neapdraudot daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2021.–2027. gadam paredzēto ES programmu budžetu un būtiski nepalielinot uz NKI balstītās dalībvalstu iemaksas.

| 3.4. | Vienlaikus EESK norāda, ka, ieviešot pašu resursus, ko aprēķina, balstoties uz nereciklētu plastmasas iepakojuma atkritumu apjomu, tiek samazināta lielā dalībvalstu iemaksu daļa, kuras pamatā ir NKI. Šajā saistībā EESK uzsver, ka ir svarīgi šo jauno tiesību akta priekšlikumu par iepakojumu un iepakojuma atkritumiem pieņemt un saskaņoti transponēt, lai samazinātu regulatīvo slogu. |
| --- | --- |

3.4.

Vienlaikus EESK norāda, ka, ieviešot pašu resursus, ko aprēķina, balstoties uz nereciklētu plastmasas iepakojuma atkritumu apjomu, tiek samazināta lielā dalībvalstu iemaksu daļa, kuras pamatā ir NKI. Šajā saistībā EESK uzsver, ka ir svarīgi šo jauno tiesību akta priekšlikumu par iepakojumu un iepakojuma atkritumiem pieņemt un saskaņoti transponēt, lai samazinātu regulatīvo slogu.

| 3.5. | EESK pauž cerību, ka paziņotais otrais pašu resursu pasākumu kopums atbildīs proporcionalitātes un sociālā taisnīguma principam, nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp nepieciešamību pēc spēcīga finanšu budžeta, kas spēj atbalstīt ES mērķus, no vienas puses, un sociālo kohēziju un uzņēmējdarbībai labvēlīgu vidi, no otras puses. |
| --- | --- |

3.5.

EESK pauž cerību, ka paziņotais otrais pašu resursu pasākumu kopums atbildīs proporcionalitātes un sociālā taisnīguma principam, nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp nepieciešamību pēc spēcīga finanšu budžeta, kas spēj atbalstīt ES mērķus, no vienas puses, un sociālo kohēziju un uzņēmējdarbībai labvēlīgu vidi, no otras puses.

| 3.6. | EESK norāda, ka ir svarīgi nošķirt ES pašu resursus un ES nodokļu politikas pasākumus: pašu resursu jomā nodokļu instrumenti tiek izmantoti, lai nodrošinātu atbilstošas ieņēmumu plūsmas, kas dod iespēju finansēt ES budžetu, savukārt ES nodokļu politikas pasākumiem vajadzētu būt vērstiem uz ekonomiskās integrācijas veicināšanu, kā arī uz vienotā tirgus pilnveidi un turpmāku attīstību, nevis uz nodokļu sloga palielināšanu un sociālās un ekonomiskās integrācijas apdraudēšanu. |
| --- | --- |

3.6.

EESK norāda, ka ir svarīgi nošķirt ES pašu resursus un ES nodokļu politikas pasākumus: pašu resursu jomā nodokļu instrumenti tiek izmantoti, lai nodrošinātu atbilstošas ieņēmumu plūsmas, kas dod iespēju finansēt ES budžetu, savukārt ES nodokļu politikas pasākumiem vajadzētu būt vērstiem uz ekonomiskās integrācijas veicināšanu, kā arī uz vienotā tirgus pilnveidi un turpmāku attīstību, nevis uz nodokļu sloga palielināšanu un sociālās un ekonomiskās integrācijas apdraudēšanu.

| 3.7. | EESK vēlas uzsvērt, ka Komisijas priekšlikumā būs rūpīgi jāapsver negatīvā ietekme, ko rada Krievijas uzbrukums Ukrainai, un tas, ka karš turpinās un ka tam ir sekas, proti, karš izraisījis globālu ekonomisko lejupslīdi, ietekmē piegādes ķēdes un vairo starptautisku spriedzi, tādējādi radot sarežģītu situāciju. Šādai situācijai cita starpā raksturīga augsta, pastāvīga inflācija un procentu likmju paaugstināšana ar mērķi iegrožot pašu inflāciju. Visu minēto iemeslu dēļ Komisijas priekšlikumu nāksies īstenot ļoti sarežģītos ekonomiskos apstākļos. |
| --- | --- |

3.7.

EESK vēlas uzsvērt, ka Komisijas priekšlikumā būs rūpīgi jāapsver negatīvā ietekme, ko rada Krievijas uzbrukums Ukrainai, un tas, ka karš turpinās un ka tam ir sekas, proti, karš izraisījis globālu ekonomisko lejupslīdi, ietekmē piegādes ķēdes un vairo starptautisku spriedzi, tādējādi radot sarežģītu situāciju. Šādai situācijai cita starpā raksturīga augsta, pastāvīga inflācija un procentu likmju paaugstināšana ar mērķi iegrožot pašu inflāciju. Visu minēto iemeslu dēļ Komisijas priekšlikumu nāksies īstenot ļoti sarežģītos ekonomiskos apstākļos.

| 3.8. | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, EESK norāda, ka, izstrādājot priekšlikumus par jauniem ES budžetam vajadzīgiem ieņēmumu avotiem, būtu pienācīgi jāņem vērā spiediens uz dalībvalstu budžetiem pēc pandēmijas un pašreizējās starptautiskās spriedzes apstākļos. EESK atzīmē, ka ieņēmumu iekasēšana ES līmenī rada papildu slogu valstu budžetiem. Turklāt NextGenerationEU aizņēmumu atmaksa no ES budžeta ir konkrēta apņemšanās, kuras dēļ, iespējams, būs jāpalielina dalībvalstu iemaksas, ja nebūs jaunu pašu resursu. |
| --- | --- |

3.8.

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, EESK norāda, ka, izstrādājot priekšlikumus par jauniem ES budžetam vajadzīgiem ieņēmumu avotiem, būtu pienācīgi jāņem vērā spiediens uz dalībvalstu budžetiem pēc pandēmijas un pašreizējās starptautiskās spriedzes apstākļos. EESK atzīmē, ka ieņēmumu iekasēšana ES līmenī rada papildu slogu valstu budžetiem. Turklāt NextGenerationEU

| 3.9. | Vienlaikus EESK norāda, ka Komisijas pirmajā tiesību aktu kopumā 2021. gada 14. decembrī ierosinātie jaunie pašu resursi, iespējams, nebūs pietiekami, lai segtu visas ES pašreizējās saistības, arī tādēļ, ka pieaug procentu likmes. |
| --- | --- |

3.9.

Vienlaikus EESK norāda, ka Komisijas pirmajā tiesību aktu kopumā 2021. gada 14. decembrī ierosinātie jaunie pašu resursi, iespējams, nebūs pietiekami, lai segtu visas ES pašreizējās saistības, arī tādēļ, ka pieaug procentu likmes.

| 3.10. | EESK uzskata, ka ir svarīgi veidot stabilu un spēcīgu ES budžetu, kas spēj ne tikai nodrošināt Eiropas Savienības stratēģisko autonomiju, bet arī pienācīgi atbalstīt zaļo un digitālo pārkārtošanos ar visiem izaicinājumiem un pielāgojumiem, ar kuriem tās dēļ būs jātiek galā gan dalībvalstīm, reģioniem un vietējām kopienām, gan arī Eiropas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.10.

EESK uzskata, ka ir svarīgi veidot stabilu un spēcīgu ES budžetu, kas spēj ne tikai nodrošināt Eiropas Savienības stratēģisko autonomiju, bet arī pienācīgi atbalstīt zaļo un digitālo pārkārtošanos ar visiem izaicinājumiem un pielāgojumiem, ar kuriem tās dēļ būs jātiek galā gan dalībvalstīm, reģioniem un vietējām kopienām, gan arī Eiropas uzņēmumiem.

| 3.11. | EESK secina: cenšoties efektīvi stiprināt ES budžetu un daudzgadu finanšu shēmu, NextGenerationEU dotācijas būs jāatmaksā noteiktajā laikposmā bez turpmākas pagarināšanas, lai novērstu pārmērīgu aizņemšanās izmaksu risku, ko rada pārmērīgi garš atmaksas periods un kas negatīvi ietekmētu ekonomikas izaugsmi un nākamo paaudžu sociālo labklājību. Tas it īpaši attiecas uz pašreizējo periodu, kad pieaug procentu likmes, un šī likmju paaugstināšana apgrūtina iespējas saglabāt parādsaistības ilgākā termiņā un vairo finansējuma izmaksu neprognozējamību. |
| --- | --- |

3.11.

EESK secina: cenšoties efektīvi stiprināt ES budžetu un daudzgadu finanšu shēmu, NextGenerationEU

| 3.12. | Lai varētu ierosināt pašu resursu, kas balstās uz uzņēmumu ienākumu nodokli, EESK aicina Komisiju nekavējoties pilnveidot priekšlikumu par vienotu noteikumu kopumu attiecībā uz to, kā aplēst uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi Eiropas Savienībā bāzētām struktūrām, kas ir daļa no grupas, kuras kopējie konsolidētie ieņēmumi pārsniedz noteiktu robežvērtību. BEFIT ietvers arī noteikumus par peļņas sadali dalībvalstīm, balstoties uz sadalījuma formulu. Pēc sadalījuma peļņai tiks piemērota attiecīgās dalībvalsts uzņēmumu ienākuma nodokļa likme. |
| --- | --- |

3.12.

Lai varētu ierosināt pašu resursu, kas balstās uz uzņēmumu ienākumu nodokli, EESK aicina Komisiju nekavējoties pilnveidot priekšlikumu par vienotu noteikumu kopumu attiecībā uz to, kā aplēst uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi Eiropas Savienībā bāzētām struktūrām, kas ir daļa no grupas, kuras kopējie konsolidētie ieņēmumi pārsniedz noteiktu robežvērtību. BEFIT

| 3.13. | EESK pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu par vēlmi balstīties uz BEFIT priekšlikumu, lai nodrošinātu papildu ES pašu resursu plūsmu. Tomēr panākt politisku vienošanos par šādu priekšlikumu varētu būt diezgan sarežģīti, kā to jau liecina 2011. un 2016. gada priekšlikumi par KKUINB (6). |
| --- | --- |

3.13.

EESK pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu par vēlmi balstīties uz BEFIT

6

| 3.14. | EESK aicina rīkot debates, iesaistot visas ar BEFIT saistītās ieinteresētās personas, jo tas palīdzēs nodrošināt pārredzamību tādā jomā kā BEFIT ietekme. Turklāt EESK uzsver, ka BEFIT ir vajadzīgi skaidri mērķi un pamatprincipi, lai vienkāršotu nodokļu vidi un nodrošinātu spēkā esošo un jauno nodokļu direktīvu konkurētspēju. |
| --- | --- |

3.14.

EESK aicina rīkot debates, iesaistot visas ar BEFIT

BEFIT

BEFIT

| 3.15. | EESK uzsver, ka iespējamie noteikumi par BEFIT būtu jābalsta uz saskaņotām definīcijām un standartiem, lai nodrošinātu priekšlikuma pienācīgu darbību visā iekšējā tirgū, kā arī uz precīzākām aplēsēm par iespējamiem papildu un ar BEFIT īstenošanu saistītiem ieņēmumiem, ja šādi ieņēmumi faktiski tiks gūti (7). |
| --- | --- |

3.15.

EESK uzsver, ka iespējamie noteikumi par BEFIT

BEFIT

7

| 3.16. | EESK norāda, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumiem jebkurā gadījumā raksturīga nestabilitāte un tāpēc ir sarežģīti precīzi aplēst turpmākos fiskālos ieņēmumus, kas tiks izmantoti pašu resursiem. Tas īpaši attiecas uz pašreizējo ekonomikas stāvokli, kam raksturīga augsta inflācija un procentu likmju paaugstināšana. Runājot par šo jautājumu, EESK mudina Komisiju veikt īpašus pētījumus un ietekmes novērtējuma simulācijas, lai apzinātu stabilu pašu resursu klāstu, ko varētu iekasēt ar BEFIT. EESK tomēr brīdina, ka nedrīkst uzņēmumiem radīt papildu izmaksas, kas saistītas ar atbilstības nodrošināšanu. |
| --- | --- |

3.16.

EESK norāda, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumiem jebkurā gadījumā raksturīga nestabilitāte un tāpēc ir sarežģīti precīzi aplēst turpmākos fiskālos ieņēmumus, kas tiks izmantoti pašu resursiem. Tas īpaši attiecas uz pašreizējo ekonomikas stāvokli, kam raksturīga augsta inflācija un procentu likmju paaugstināšana. Runājot par šo jautājumu, EESK mudina Komisiju veikt īpašus pētījumus un ietekmes novērtējuma simulācijas, lai apzinātu stabilu pašu resursu klāstu, ko varētu iekasēt ar BEFIT

| 3.17. | Tā kā Komisijas priekšlikums par BEFIT balstīsies uz ESAO un G20 atbalstītajā iekļaujošajā satvarā minēto divu pīlāru pieeju attiecībā uz peļņas sadali (1. pīlārs) un papildu noteikumiem (2. pīlārs), EESK mudina Komisiju turpināt pūliņus ciešā sadarbībā ar starptautiskajām iniciatīvām, lai izstrādātu BEFIT priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.17.

Tā kā Komisijas priekšlikums par BEFIT

BEFIT

| 3.18. | Kā ierosinājis arī Eiropas Parlaments, varētu apsvērt iespēju BEFIT iekļaut finanšu pakalpojumus vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli, bet vienlaikus ir jāizvērtē iespējamā ietekme. Pēc tam jaunie nodokļu noteikumi būtu jāapvieno ar mērķorientētiem noteikumiem, kuru mērķis ir daļu no prognozētajiem papildu nodokļu ieņēmumiem atvēlēt ES pašu resursiem. |
| --- | --- |

3.18.

Kā ierosinājis arī Eiropas Parlaments, varētu apsvērt iespēju BEFIT

| 3.19. | EESK vēlreiz norāda, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (OIM), par ko vienojās Padome un Eiropas Parlaments, tika izveidots ar vienu mērķi, proti, motivēt ES tirdzniecības partnerus dekarbonizēt savu ražošanu, kā to dara ES. Tas tika ierosināts kā pašu resurss pirmajā tiesību aktu kopumā. Turklāt Komisija varētu apsvērt iespēju piemērot papildu nodevu tiem ES uzņēmumiem, kas importē produktus no trešo valstu ražotājiem, kuri nenodrošina pienācīgu darba ņēmēju aizsardzību. Šāds risinājums būtu jāapsver tikai tad, ja tas būtu saderīgs ar PTO noteikumiem un paredzētu skaidrus kritērijus attiecībā uz tā piemērošanu. Šī nodeva varētu nodrošināt zināmu aizsardzību darba ņēmējiem trešās valstīs un pakāpeniski veicināt centienus radīt vienlīdzīgus ES un citu tirdzniecības bloku konkurences apstākļus darba apstākļu jomā. Vienlaikus EESK vēlreiz aicina noteikt eksporta atvieglojumus ES uzņēmumiem, lai tie varētu konkurēt trešo valstu tirgos. Tas tika uzsvērts iepriekšējā EESK atzinumā par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu. |
| --- | --- |

3.19.

EESK vēlreiz norāda, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (OIM), par ko vienojās Padome un Eiropas Parlaments, tika izveidots ar vienu mērķi, proti, motivēt ES tirdzniecības partnerus dekarbonizēt savu ražošanu, kā to dara ES. Tas tika ierosināts kā pašu resurss pirmajā tiesību aktu kopumā. Turklāt Komisija varētu apsvērt iespēju piemērot papildu nodevu tiem ES uzņēmumiem, kas importē produktus no trešo valstu ražotājiem, kuri nenodrošina pienācīgu darba ņēmēju aizsardzību. Šāds risinājums būtu jāapsver tikai tad, ja tas būtu saderīgs ar PTO noteikumiem un paredzētu skaidrus kritērijus attiecībā uz tā piemērošanu. Šī nodeva varētu nodrošināt zināmu aizsardzību darba ņēmējiem trešās valstīs un pakāpeniski veicināt centienus radīt vienlīdzīgus ES un citu tirdzniecības bloku konkurences apstākļus darba apstākļu jomā. Vienlaikus EESK vēlreiz aicina noteikt eksporta atvieglojumus ES uzņēmumiem, lai tie varētu konkurēt trešo valstu tirgos. Tas tika uzsvērts iepriekšējā EESK atzinumā par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu.

| 3.20. | EESK uzskata, ka saskaņā ar ESAO/G20 izveidoto Iekļaujošo satvaru, ar ko tika panākta vienošanās par nogaidīšanas un atteikuma termiņu attiecībā uz digitālajiem nodokļiem, varētu apsvērt iespēju ieviest ES mēroga nodokli digitāliem darījumiem, lai palielinātu pašu resursus. Tomēr to varētu piemērot tikai gadījumos, kad citi lielākie tirdzniecības partneri neievēro saskaņotos ESAO/G20 izveidotā Iekļaujošā satvara noteikumus. |
| --- | --- |

3.20.

EESK uzskata, ka saskaņā ar ESAO/G20 izveidoto Iekļaujošo satvaru, ar ko tika panākta vienošanās par nogaidīšanas un atteikuma termiņu attiecībā uz digitālajiem nodokļiem, varētu apsvērt iespēju ieviest ES mēroga nodokli digitāliem darījumiem, lai palielinātu pašu resursus. Tomēr to varētu piemērot tikai gadījumos, kad citi lielākie tirdzniecības partneri neievēro saskaņotos ESAO/G20 izveidotā Iekļaujošā satvara noteikumus.

| 3.21. | Gadījumos, kad tehniski un ekoloģiski iespējams reciklēt sadzīves atkritumus, uz statistikas datiem balstīts pašu resurss, kura pamatā ir sadzīves atkritumu apjoms, ir vēl viens īstenojams risinājums, lai atkritumu apglabāšana poligonos un sadedzināšana kļūtu dārgāka nekā reciklēšana un tādā veidā tiktu atbalstīta aprites ekonomika visā iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

3.21.

Gadījumos, kad tehniski un ekoloģiski iespējams reciklēt sadzīves atkritumus, uz statistikas datiem balstīts pašu resurss, kura pamatā ir sadzīves atkritumu apjoms, ir vēl viens īstenojams risinājums, lai atkritumu apglabāšana poligonos un sadedzināšana kļūtu dārgāka nekā reciklēšana un tādā veidā tiktu atbalstīta aprites ekonomika visā iekšējā tirgū.

| 3.22. | Kā norādīts iepriekšējā atzinumā par priekšlikumu lēmumam par pašu resursiem, EESK uzskata, ka pašu resursu iekasēšanas, administrēšanas un izlietošanas efektivitātei un lietderībai ir būtiska nozīme visos posmos un tā ir stratēģiski svarīga, lai nodrošinātu pašu resursu pienācīgu un produktīvu izlietošanu nolūkā sasniegt Komisijas darba kārtībā izvirzītos vērienīgos mērķus. |
| --- | --- |

3.22.

Kā norādīts iepriekšējā atzinumā par priekšlikumu lēmumam par pašu resursiem, EESK uzskata, ka pašu resursu iekasēšanas, administrēšanas un izlietošanas efektivitātei un lietderībai ir būtiska nozīme visos posmos un tā ir stratēģiski svarīga, lai nodrošinātu pašu resursu pienācīgu un produktīvu izlietošanu nolūkā sasniegt Komisijas darba kārtībā izvirzītos vērienīgos mērķus.

| 3.23. | Visbeidzot un arī saskaņā ar iepriekšējo atzinumu par priekšlikumu lēmumam par pašu resursiem EESK vēlreiz norāda, ka ir svarīgi, lai visi priekšlikumi par pašu resursiem tiktu atbalstīti ar ietekmes novērtējumu par ierosināto pasākumu efektivitāti un it īpaši par ieņēmumiem, ko šādi pasākumi varētu radīt. |
| --- | --- |

3.23.

Visbeidzot un arī saskaņā ar iepriekšējo atzinumu par priekšlikumu lēmumam par pašu resursiem EESK vēlreiz norāda, ka ir svarīgi, lai visi priekšlikumi par pašu resursiem tiktu atbalstīti ar ietekmes novērtējumu par ierosināto pasākumu efektivitāti un it īpaši par ieņēmumiem, ko šādi pasākumi varētu radīt.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jaunās paaudzes pašu resursi ES budžetam”
  ” (COM(2021) 566 final), “Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam” (COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP)) un “Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu” (COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS)) (OV C 323, 26.8.2022., 48. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta Izpētes dienests.

2

(3)  Iestāžu Nolīgums (2020. gada 16. decembris) starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (L433I/28).

3

(4)  COM(2021) 566 final.

4

(5)  EESK atzinums “Priekšlikums lēmumam par pašu resursiem” (OV C 323, 26.8.2022., 48. lpp.).

5

(6)  Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze

6

(7)  
  BEFIT mērķis ir vienkāršot un dot iespēju efektīvi konsolidēt peļņu un zaudējumus, nevis vienmēr gūt vairāk ieņēmumu.

7

BEFIT

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētie grozījumi ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīti debatēs (Reglamenta 74. panta 3. punkts).

3.
  GROZĪJUMS

ECO/617 – Otrais jaunu pašu resursu kopums

3.18. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Kā ierosinājis arī Eiropas Parlaments, varētu apsvērt iespēju BEFIT iekļaut finanšu pakalpojumus vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli. Pēc tam jaunie nodokļu noteikumi būtu jāapvieno ar mērķorientētiem noteikumiem, kuru mērķis ir daļu no prognozētajiem papildu nodokļu ieņēmumiem atvēlēt ES pašu resursiem. Tomēr EESK saprot, ka finanšu darījumu nodoklis, iespējams, varētu mazināt ES konkurētspēju, it īpaši, ja to piemēro tikai Eiropas Savienībā. Turklāt maz ticams, ka finanšu darījumu nodoklis, kam ir plaša bāze, nodrošinās lielus ieņēmumus, taču tas varētu negatīvi ietekmēt Eiropas uzņēmumus un mājsaimniecības, potenciāli samazinot izaugsmi un radot papildu slogu publiskajām finansēm. | Kā ierosinājis arī Eiropas Parlaments, varētu apsvērt iespēju BEFIT iekļaut finanšu pakalpojumus vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli (9). Pēc tam jaunie nodokļu noteikumi būtu jāapvieno ar mērķorientētiem noteikumiem, kuru mērķis ir daļu no prognozētajiem papildu nodokļu ieņēmumiem atvēlēt ES pašu resursiem. Tomēr EESK saprot, ka finanšu darījumu nodoklis, iespējams, varētu mazināt ES konkurētspēju, it īpaši, ja to piemēro tikai Eiropas Savienībā. Turklāt maz ticams, ka finanšu darījumu nodoklis, kam ir plaša bāze, nodrošinās lielus ieņēmumus, taču tas varētu negatīvi ietekmēt Eiropas uzņēmumus un mājsaimniecības, potenciāli samazinot izaugsmi un radot papildu slogu publiskajām finansēm. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Kā ierosinājis arī Eiropas Parlaments, varētu apsvērt iespēju BEFIT iekļaut finanšu pakalpojumus vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli. Pēc tam jaunie nodokļu noteikumi būtu jāapvieno ar mērķorientētiem noteikumiem, kuru mērķis ir daļu no prognozētajiem papildu nodokļu ieņēmumiem atvēlēt ES pašu resursiem. Tomēr EESK saprot, ka finanšu darījumu nodoklis, iespējams, varētu mazināt ES konkurētspēju, it īpaši, ja to piemēro tikai Eiropas Savienībā. Turklāt maz ticams, ka finanšu darījumu nodoklis, kam ir plaša bāze, nodrošinās lielus ieņēmumus, taču tas varētu negatīvi ietekmēt Eiropas uzņēmumus un mājsaimniecības, potenciāli samazinot izaugsmi un radot papildu slogu publiskajām finansēm.

Kā ierosinājis arī Eiropas Parlaments, varētu apsvērt iespēju BEFIT iekļaut finanšu pakalpojumus vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli (9). Pēc tam jaunie nodokļu noteikumi būtu jāapvieno ar mērķorientētiem noteikumiem, kuru mērķis ir daļu no prognozētajiem papildu nodokļu ieņēmumiem atvēlēt ES pašu resursiem. Tomēr EESK saprot, ka finanšu darījumu nodoklis, iespējams, varētu mazināt ES konkurētspēju, it īpaši, ja to piemēro tikai Eiropas Savienībā. Turklāt maz ticams, ka finanšu darījumu nodoklis, kam ir plaša bāze, nodrošinās lielus ieņēmumus, taču tas varētu negatīvi ietekmēt Eiropas uzņēmumus un mājsaimniecības, potenciāli samazinot izaugsmi un radot papildu slogu publiskajām finansēm.

Pamatojums

Šī ir ļoti svarīga pamatinformācija, paskaidrojot atzinuma lasītājam, cik joprojām politiski sarežģīta ir FDN ieviešana visās ES dalībvalstīs, neraugoties uz to, ka Komisijas likumdošanas iniciatīva tika ierosināta jau gandrīz pirms 12 gadiem. Tas tikai pierāda, ka ieguvumi no FDN ieviešanas tikai ES vai tikai dažās ES dalībvalstīs ir ļoti apšaubāmi.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 80 |
| --- | --- |
| Pret: | 122 |
| Atturas: | 14 |

Par:

80

Pret:

122

Atturas:

14

4.
  GROZĪJUMS

ECO/617 – Otrais jaunu pašu resursu kopums

3.19. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| EESK vēlreiz norāda, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (OIM), par ko vienojās Padome un Eiropas Parlaments, tika izveidots ar vienu mērķi, proti, motivēt ES tirdzniecības partnerus dekarbonizēt savu ražošanu, kā to dara ES. Tas tika ierosināts kā pašu resurss pirmajā tiesību aktu kopumā.
  Turklāt Komisija varētu apsvērt iespēju piemērot papildu nodevu tiem ES uzņēmumiem, kas importē produktus no trešo valstu ražotājiem, kuri nenodrošina pienācīgu darba ņēmēju aizsardzību. Šāds risinājums būtu jāapsver tikai tad, ja tas būtu saderīgs ar PTO noteikumiem un paredzētu skaidrus kritērijus attiecībā uz tā piemērošanu. Šī nodeva varētu nodrošināt zināmu aizsardzību darba ņēmējiem trešās valstīs un pakāpeniski veicināt centienus radīt vienlīdzīgus ES un citu tirdzniecības bloku konkurences apstākļus darba apstākļu jomā.
  Vienlaikus EESK vēlreiz aicina noteikt eksporta atvieglojumus ES uzņēmumiem, lai tie varētu konkurēt trešo valstu tirgos. Tas tika uzsvērts iepriekšējā EESK atzinumā par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu. | EESK vēlreiz norāda, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (OIM), par ko vienojās Padome un Eiropas Parlaments, tika izveidots ar vienu mērķi, proti, motivēt ES tirdzniecības partnerus dekarbonizēt savu ražošanu, kā to dara ES. Tas tika ierosināts kā pašu resurss pirmajā tiesību aktu kopumā. Vienlaikus EESK vēlreiz aicina noteikt eksporta atvieglojumus ES uzņēmumiem, lai tie varētu konkurēt trešo valstu tirgos. Tas tika uzsvērts iepriekšējā EESK atzinumā par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

EESK vēlreiz norāda, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (OIM), par ko vienojās Padome un Eiropas Parlaments, tika izveidots ar vienu mērķi, proti, motivēt ES tirdzniecības partnerus dekarbonizēt savu ražošanu, kā to dara ES. Tas tika ierosināts kā pašu resurss pirmajā tiesību aktu kopumā.
  Turklāt Komisija varētu apsvērt iespēju piemērot papildu nodevu tiem ES uzņēmumiem, kas importē produktus no trešo valstu ražotājiem, kuri nenodrošina pienācīgu darba ņēmēju aizsardzību. Šāds risinājums būtu jāapsver tikai tad, ja tas būtu saderīgs ar PTO noteikumiem un paredzētu skaidrus kritērijus attiecībā uz tā piemērošanu. Šī nodeva varētu nodrošināt zināmu aizsardzību darba ņēmējiem trešās valstīs un pakāpeniski veicināt centienus radīt vienlīdzīgus ES un citu tirdzniecības bloku konkurences apstākļus darba apstākļu jomā.
  Vienlaikus EESK vēlreiz aicina noteikt eksporta atvieglojumus ES uzņēmumiem, lai tie varētu konkurēt trešo valstu tirgos. Tas tika uzsvērts iepriekšējā EESK atzinumā par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu.

EESK vēlreiz norāda, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (OIM), par ko vienojās Padome un Eiropas Parlaments, tika izveidots ar vienu mērķi, proti, motivēt ES tirdzniecības partnerus dekarbonizēt savu ražošanu, kā to dara ES. Tas tika ierosināts kā pašu resurss pirmajā tiesību aktu kopumā. Vienlaikus EESK vēlreiz aicina noteikt eksporta atvieglojumus ES uzņēmumiem, lai tie varētu konkurēt trešo valstu tirgos. Tas tika uzsvērts iepriekšējā EESK atzinumā par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu.

Pamatojums

Tas pats, kas 1.6. punktā.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 78 |
| --- | --- |
| Pret: | 129 |
| Atturas: | 11 |

Par:

78

Pret:

129

Atturas:

11

Turpmāk minētie grozījumi debatēs tika pieņemti, taču par sākotnējā teksta saglabāšanu tika nodota vismaz viena ceturtā daļa balsu (Reglamenta 74. panta 4. punkts):

1.
  GROZĪJUMS

ECO/617 – Otrais jaunu pašu resursu kopums

3.18. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Kā ierosinājis arī Eiropas Parlaments, varētu apsvērt iespēju BEFIT iekļaut finanšu pakalpojumus vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli. Pēc tam jaunie nodokļu noteikumi būtu jāapvieno ar mērķorientētiem noteikumiem, kuru mērķis ir daļu no prognozētajiem papildu nodokļu ieņēmumiem atvēlēt ES pašu resursiem
  . Tomēr EESK saprot, ka finanšu darījumu nodoklis, iespējams, varētu mazināt ES konkurētspēju, it īpaši, ja to piemēro tikai Eiropas Savienībā. Turklāt maz ticams, ka finanšu darījumu nodoklis, kam ir plaša bāze, nodrošinās lielus ieņēmumus, taču tas varētu negatīvi ietekmēt Eiropas uzņēmumus un mājsaimniecības, potenciāli samazinot izaugsmi un radot papildu slogu publiskajām finansēm
  . | Kā ierosinājis arī Eiropas Parlaments, varētu apsvērt iespēju BEFIT iekļaut finanšu pakalpojumus vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli
  , bet vienlaikus ir jāizvērtē iespējamā ietekme
  . Pēc tam jaunie nodokļu noteikumi būtu jāapvieno ar mērķorientētiem noteikumiem, kuru mērķis ir daļu no prognozētajiem papildu nodokļu ieņēmumiem atvēlēt ES pašu resursiem. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Kā ierosinājis arī Eiropas Parlaments, varētu apsvērt iespēju BEFIT iekļaut finanšu pakalpojumus vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli. Pēc tam jaunie nodokļu noteikumi būtu jāapvieno ar mērķorientētiem noteikumiem, kuru mērķis ir daļu no prognozētajiem papildu nodokļu ieņēmumiem atvēlēt ES pašu resursiem
  . Tomēr EESK saprot, ka finanšu darījumu nodoklis, iespējams, varētu mazināt ES konkurētspēju, it īpaši, ja to piemēro tikai Eiropas Savienībā. Turklāt maz ticams, ka finanšu darījumu nodoklis, kam ir plaša bāze, nodrošinās lielus ieņēmumus, taču tas varētu negatīvi ietekmēt Eiropas uzņēmumus un mājsaimniecības, potenciāli samazinot izaugsmi un radot papildu slogu publiskajām finansēm
  .

Kā ierosinājis arī Eiropas Parlaments, varētu apsvērt iespēju BEFIT iekļaut finanšu pakalpojumus vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli
  , bet vienlaikus ir jāizvērtē iespējamā ietekme
  . Pēc tam jaunie nodokļu noteikumi būtu jāapvieno ar mērķorientētiem noteikumiem, kuru mērķis ir daļu no prognozētajiem papildu nodokļu ieņēmumiem atvēlēt ES pašu resursiem.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 96 |
| --- | --- |
| Pret: | 91 |
| Atturas: | 15 |

Par:

96

Pret:

91

Atturas:

15

2.
  GROZĪJUMS

ECO/617 – Otrais jaunu pašu resursu kopums

1.5. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| EESK uzskata, ka būtu lietderīgi izskatīt iespēju BEFIT attiecināt uz finanšu pakalpojumiem vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli, kā to ierosinājis Eiropas Parlaments
  . EESK tomēr saprot, ka šāds nodoklis, iespējams, varētu ietekmēt konkurētspēju un neradīt ievērojamus papildu ieņēmumus. | EESK uzskata, ka būtu lietderīgi izskatīt iespēju BEFIT attiecināt uz finanšu pakalpojumiem vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli, kā to ierosinājis Eiropas Parlaments
  , bet vienlaikus ir jāizvērtē šā priekšlikuma iespējamā ietekme
  . |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

EESK uzskata, ka būtu lietderīgi izskatīt iespēju BEFIT attiecināt uz finanšu pakalpojumiem vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli, kā to ierosinājis Eiropas Parlaments
  . EESK tomēr saprot, ka šāds nodoklis, iespējams, varētu ietekmēt konkurētspēju un neradīt ievērojamus papildu ieņēmumus.

EESK uzskata, ka būtu lietderīgi izskatīt iespēju BEFIT attiecināt uz finanšu pakalpojumiem vai izstrādāt globālu finanšu darījumu nodokli, kā to ierosinājis Eiropas Parlaments
  , bet vienlaikus ir jāizvērtē šā priekšlikuma iespējamā ietekme
  .

Balsojuma rezultāts

| Par: | 126 |
| --- | --- |
| Pret: | 79 |
| Atturas: | 8 |

Par:

126

Pret:

79

Atturas:

8

---

(9)  

  Komisija 2011. gada 28. septembrī iesniedza priekšlikumu Padomes Direktīvai par kopīgu finanšu darījuma nodokļa (FDN) sistēmu un grozījumiem Direktīvā 2008/7/EK. Padomē netika panākta vienošanās, un 2013. gada 14. februārī Komisija iesniedza priekšlikumu, kura mērķis ir ieviest finanšu darījumu nodokli (FDN) vienpadsmit dalībvalstīs, izmantojot ciešākas sadarbības instrumentu. Šis jautājums joprojām ir strupceļā arī sarunās starp šīm dalībvalstīm, lai arī dosjē ir ticis regulāri apspriests Ecofin padomē.

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/21

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES kiberaizsardzības politika”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 293/04)

| Ziņotājs: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Alberto MAZZOLA |

Ziņotājs:

Anastasis YIAPANIS

Anastasis YIAPANIS

Līdzziņotājs:

Alberto MAZZOLA

Alberto MAZZOLA

| Pilnsapulces lēmums | 20.9.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 27.3.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 208/1/2 |

Pilnsapulces lēmums

20.9.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializēta nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI)

CCMI

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

27.3.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

208/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta ierosināto ES kiberaizsardzības politiku, taču bija cerējusi, ka organizētai pilsoniskajai sabiedrībai tiks piešķirta nozīmīgāka loma šo priekšlikumu izstrādē. Komiteja uzskata, ka šobrīd ir grūti novērtēt, vai kopīgajā paziņojumā izklāstītās turpmākās iniciatīvas tiks īstenotas un vai tajās paredzētie rezultāti tiks sasniegti. Tā mudina ES iestādes un dalībvalstis prioritāru nozīmi piešķirt paziņotajām iniciatīvām un tās ātri virzīt. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta ierosināto ES kiberaizsardzības politiku, taču bija cerējusi, ka organizētai pilsoniskajai sabiedrībai tiks piešķirta nozīmīgāka loma šo priekšlikumu izstrādē. Komiteja uzskata, ka šobrīd ir grūti novērtēt, vai kopīgajā paziņojumā izklāstītās turpmākās iniciatīvas tiks īstenotas un vai tajās paredzētie rezultāti tiks sasniegti. Tā mudina ES iestādes un dalībvalstis prioritāru nozīmi piešķirt paziņotajām iniciatīvām un tās ātri virzīt.

| 1.2. | EESK uzsver, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai uzlabotu ES spēju atklāt kiberdraudus, un aicina pētniecības un izstrādes finansējumu novirzīt progresīvu ES spēju attīstīšanai. Privātā un publiskā sektora sadarbība ir būtiska, un tā nedrīkst būt vienvirziena. EESK uzskata, ka ES koordinācija ir nepieciešama, lai novērstu sadrumstalotību un nodrošinātu sadarbību un kopīgas investīcijas dalībvalstu vidū. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzsver, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai uzlabotu ES spēju atklāt kiberdraudus, un aicina pētniecības un izstrādes finansējumu novirzīt progresīvu ES spēju attīstīšanai. Privātā un publiskā sektora sadarbība ir būtiska, un tā nedrīkst būt vienvirziena. EESK uzskata, ka ES koordinācija ir nepieciešama, lai novērstu sadrumstalotību un nodrošinātu sadarbību un kopīgas investīcijas dalībvalstu vidū.

| 1.3. | EESK atbalsta ES Kiberaizsardzības koordinācijas centra izveidi un iesaka dalībvalstīm apņemties nodrošināt spējas ātri reaģēt 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā, izvērtēt ES kiberkrīžu reaģēšanas mehānismu kibergatavību un veiktspēju, īpašu uzmanību pievēršot gan militārajām spējām, gan kritiskajām nozarēm, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2022/2555 (1) (TID 2 direktīva). Komiteja atbalsta Eiropas Kiberdrošības kompetences centra (European Cybersecurity Competence Centre jeb ECCC) pilnvaru paplašināšanu, lai palīdzētu ES Kiberaizsardzības koordinācijas centra darbā. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atbalsta ES Kiberaizsardzības koordinācijas centra izveidi un iesaka dalībvalstīm apņemties nodrošināt spējas ātri reaģēt 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā, izvērtēt ES kiberkrīžu reaģēšanas mehānismu kibergatavību un veiktspēju, īpašu uzmanību pievēršot gan militārajām spējām, gan kritiskajām nozarēm, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2022/2555 (1

European Cybersecurity Competence Centre

ECCC

| 1.4. | EESK uzskata, ka Savienības kiberdrošības stratēģiskās autonomijas un suverenitātes stiprināšanas nolūkā būtu jāizstrādā vai no privātā sektora jāpārņem reāllaika testēšanas un informācijas apmaiņas dinamiska platforma, lai apzinātu pašreizējo spēju nepilnības. To var izmantot arī paraugprakses apmaiņai, ziņošanai par kiberincidentiem un tam, lai Eiropas Savienībā izveidotu visu kibernoziedznieku sarakstu. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzskata, ka Savienības kiberdrošības stratēģiskās autonomijas un suverenitātes stiprināšanas nolūkā būtu jāizstrādā vai no privātā sektora jāpārņem reāllaika testēšanas un informācijas apmaiņas dinamiska platforma, lai apzinātu pašreizējo spēju nepilnības. To var izmantot arī paraugprakses apmaiņai, ziņošanai par kiberincidentiem un tam, lai Eiropas Savienībā izveidotu visu kibernoziedznieku sarakstu.

| 1.5. | EESK uzsver nepieciešamību labāk sagatavoties kiberuzbrukumiem (piemēram, tādiem kā Krievijas uzbrukumi Ukrainā), kas vērsti it īpaši pret kritisko infrastruktūru. Sadarbība starp civilajām un militārajām ekosistēmām ir būtiska, lai efektīvi pārvarētu krīzes, nodrošinātu sadarbspēju un novērstu centienu un investīciju dublēšanos, citstarp izmantojot simulētus testa kiberuzbrukumus. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzsver nepieciešamību labāk sagatavoties kiberuzbrukumiem (piemēram, tādiem kā Krievijas uzbrukumi Ukrainā), kas vērsti it īpaši pret kritisko infrastruktūru. Sadarbība starp civilajām un militārajām ekosistēmām ir būtiska, lai efektīvi pārvarētu krīzes, nodrošinātu sadarbspēju un novērstu centienu un investīciju dublēšanos, citstarp izmantojot simulētus testa kiberuzbrukumus.

| 1.6. | EESK uzskata, ka investīcijas kiberaizsardzības jomā prioritāri būtu jānovirza ES iedzīvotāju un kritiskās infrastruktūras aizsardzībai, piemēram, jāizmanto uzticami aparatūras un programmatūras piegādātāji. Komiteja uzstāj, ka ir savlaicīgi jāatjaunina prioritātes un investīcijas, par kurām jāvienojas ES un dalībvalstīm, piedaloties attiecīgajām privātajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzskata, ka investīcijas kiberaizsardzības jomā prioritāri būtu jānovirza ES iedzīvotāju un kritiskās infrastruktūras aizsardzībai, piemēram, jāizmanto uzticami aparatūras un programmatūras piegādātāji. Komiteja uzstāj, ka ir savlaicīgi jāatjaunina prioritātes un investīcijas, par kurām jāvienojas ES un dalībvalstīm, piedaloties attiecīgajām privātajām ieinteresētajām personām.

| 1.7. | Eiropas Savienībai ir jāsaglabā un jāattīsta nepieciešamās spējas, lai sargātu savu digitālo ekonomiku, sabiedrību, demokrātiju un kritiskās tehnoloģijas un sniegtu svarīgus kiberdrošības pakalpojumus. Lai rūpētos par ES stratēģisko autonomiju, ir būtiski samazināt atkarību no trešām valstīm. EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai ES pieņemtu vidēja termiņa koncepciju attiecībā uz autonomiju svarīgu tehnoloģiju ziņā, un stingri atbalsta to, ka pētniecības un ražošanas iekārtas būtu jāizgatavo ES reģistrētiem uzņēmumiem un jāparedz atbilstoša Eiropas rūpniecības politika, kas vērsta uz autonomu kiberekosistēmu. |
| --- | --- |

1.7.

Eiropas Savienībai ir jāsaglabā un jāattīsta nepieciešamās spējas, lai sargātu savu digitālo ekonomiku, sabiedrību, demokrātiju un kritiskās tehnoloģijas un sniegtu svarīgus kiberdrošības pakalpojumus. Lai rūpētos par ES stratēģisko autonomiju, ir būtiski samazināt atkarību no trešām valstīm. EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai ES pieņemtu vidēja termiņa koncepciju attiecībā uz autonomiju svarīgu tehnoloģiju ziņā, un stingri atbalsta to, ka pētniecības un ražošanas iekārtas būtu jāizgatavo ES reģistrētiem uzņēmumiem un jāparedz atbilstoša Eiropas rūpniecības politika, kas vērsta uz autonomu kiberekosistēmu.

| 1.8. | Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) būtu jāsaņem mērķēts atbalsts un piekļuve finansēšanas programmām, kas palielina to noturību pret kiberuzbrukumiem, kā arī jāsaņem palīdzība, apmācības un izglītības iespējas par kiberriskiem un par aizsardzību pret tiem. Eiropas Savienībai būtu jānodrošina stimulējošs mehānisms, kas dod iespēju MVU pakāpeniski iepazīties ar šo tematu un radīt novatoriskus MVU. |
| --- | --- |

1.8.

Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) būtu jāsaņem mērķēts atbalsts un piekļuve finansēšanas programmām, kas palielina to noturību pret kiberuzbrukumiem, kā arī jāsaņem palīdzība, apmācības un izglītības iespējas par kiberriskiem un par aizsardzību pret tiem. Eiropas Savienībai būtu jānodrošina stimulējošs mehānisms, kas dod iespēju MVU pakāpeniski iepazīties ar šo tematu un radīt novatoriskus MVU.

| 1.9. | EESK atbalsta ieceri izveidot Kiberprasmju akadēmiju un aicina Eiropas Komisiju koordinēt un finansēt plaša mēroga apmācības un profesionālās izglītības mācību programmas, kurās tiktu iesaistītas visas dalībvalstis un kuru mērķis būtu nodrošināt kvalificētu darbaspēku visām kiberaizsardzības aģentūrām un organizācijām, kā arī privātiem civilajiem tīkliem. |
| --- | --- |

1.9.

EESK atbalsta ieceri izveidot Kiberprasmju akadēmiju un aicina Eiropas Komisiju koordinēt un finansēt plaša mēroga apmācības un profesionālās izglītības mācību programmas, kurās tiktu iesaistītas visas dalībvalstis un kuru mērķis būtu nodrošināt kvalificētu darbaspēku visām kiberaizsardzības aģentūrām un organizācijām, kā arī privātiem civilajiem tīkliem.

| 1.10. | Komiteja uzskata, ka ir būtiski palielināt iedzīvotāju informētību par kiberdrošību, lai samazinātu kiberuzbrukumu ietekmi, un aicina izstrādāt kiberdrošības izglītības programmas un mūžizglītības programmas, kas vērstas uz kiberprasmju un kiberzināšanu uzlabošanu. EESK atbalsta kiberdrošības integrēšanu visās turpmākajās ES publiskās politikas jomās un plašas sabiedrības informēšanu par kiberdraudiem. |
| --- | --- |

1.10.

Komiteja uzskata, ka ir būtiski palielināt iedzīvotāju informētību par kiberdrošību, lai samazinātu kiberuzbrukumu ietekmi, un aicina izstrādāt kiberdrošības izglītības programmas un mūžizglītības programmas, kas vērstas uz kiberprasmju un kiberzināšanu uzlabošanu. EESK atbalsta kiberdrošības integrēšanu visās turpmākajās ES publiskās politikas jomās un plašas sabiedrības informēšanu par kiberdraudiem.

| 1.11. | EESK uzskata, ka cieša sadarbība ar NATO sabiedrotajiem militārajās jomās jākoncentrē uz pilnīgu koordināciju un savstarpīgumu, kopīgiem pētniecības, izstrādes un inovācijas projektiem, paraugprakses apmaiņu, plašām apmācības programmām un kiberuzbrukumu simulācijām ar galveno mērķi paplašināt kopīgās reaģēšanas spējas. |
| --- | --- |

1.11.

EESK uzskata, ka cieša sadarbība ar NATO sabiedrotajiem militārajās jomās jākoncentrē uz pilnīgu koordināciju un savstarpīgumu, kopīgiem pētniecības, izstrādes un inovācijas projektiem, paraugprakses apmaiņu, plašām apmācības programmām un kiberuzbrukumu simulācijām ar galveno mērķi paplašināt kopīgās reaģēšanas spējas.

| 1.12. | Komiteja aicina Augsto pārstāvi izanalizēt pašreizējos divpusējos dialogus par kiberjautājumiem un iesaistīties papildu diskusijās ar citām valstīm un attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, lai, īpašu uzsvaru liekot uz savstarpīgumu, izveidotu pasaules mēroga sistēmu starptautisko tiesību ievērošanai kibertelpā. Komiteja uzskata, ka, pateicoties spēcīgam pamatam demokrātisko pamatbrīvību jomā, ES ir piemērota, lai uzņemtos vadību starptautiskajās diskusijās par kiberdrošības nākotni – it īpaši tajās, kas notiek Apvienoto Nāciju Organizācijā. |
| --- | --- |

1.12.

Komiteja aicina Augsto pārstāvi izanalizēt pašreizējos divpusējos dialogus par kiberjautājumiem un iesaistīties papildu diskusijās ar citām valstīm un attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, lai, īpašu uzsvaru liekot uz savstarpīgumu, izveidotu pasaules mēroga sistēmu starptautisko tiesību ievērošanai kibertelpā. Komiteja uzskata, ka, pateicoties spēcīgam pamatam demokrātisko pamatbrīvību jomā, ES ir piemērota, lai uzņemtos vadību starptautiskajās diskusijās par kiberdrošības nākotni – it īpaši tajās, kas notiek Apvienoto Nāciju Organizācijā.

| 1.13. | Eiropas Savienībai būtu jāieņem stingra nostāja pret jebkāda veida iedzīvotāju sociālās vērtēšanas sistēmu. EESK skaidri norāda, ka patiesa demokrātija nevar pastāvēt bez iedarbīgas persondatu aizsardzības, un uzskata, ka atbildīga un efektīva datu pārvaldība ir būtiska, lai hipersavienojamība kļūtu par konkurences priekšrocību. |
| --- | --- |

1.13.

Eiropas Savienībai būtu jāieņem stingra nostāja pret jebkāda veida iedzīvotāju sociālās vērtēšanas sistēmu. EESK skaidri norāda, ka patiesa demokrātija nevar pastāvēt bez iedarbīgas persondatu aizsardzības, un uzskata, ka atbildīga un efektīva datu pārvaldība ir būtiska, lai hipersavienojamība kļūtu par konkurences priekšrocību.

2.   Ievads un vispārīgas piezīmes

Ievads un vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Sabiedrības digitālā izvēršanās ir saistīta ar daudziem kiberdrošības apdraudējumiem, ko rada tehnoloģiska modernizācija. Dažos pēdējos gados kiberuzbrukumu skaits un sarežģītība ir ievērojami pieauguši, radot draudus gan publisko, gan privāto struktūru drošībai. Neatkarīgi no tā, vai runa ir par izspiedējprogrammatūru, ļaunprogrammatūru, uz e-pastu vērstiem uzbrukumiem, datu aizsardzības pārkāpumiem, dezinformāciju, izkliedētā pakalpojumu atteikuma (distributed denial-of-service jeb DDoS) uzbrukumiem vai cita veida uzbrukumiem, tie visi konsekventi un pastāvīgi apdraud ES drošību kopumā. |
| --- | --- |

2.1.

Sabiedrības digitālā izvēršanās ir saistīta ar daudziem kiberdrošības apdraudējumiem, ko rada tehnoloģiska modernizācija. Dažos pēdējos gados kiberuzbrukumu skaits un sarežģītība ir ievērojami pieauguši, radot draudus gan publisko, gan privāto struktūru drošībai. Neatkarīgi no tā, vai runa ir par izspiedējprogrammatūru, ļaunprogrammatūru, uz e-pastu vērstiem uzbrukumiem, datu aizsardzības pārkāpumiem, dezinformāciju, izkliedētā pakalpojumu atteikuma (distributed denial-of-service

DDoS

| 2.2. | EESK atzinīgi vērtē kopīgo paziņojumu “ES kiberaizsardzības politika” (2) un uzskata, ka tagad ir pienācis laiks steidzami un koordinēti rīkoties ES līmenī, iesaistot gan civilās, gan militārās kibertelpas ekosistēmas un nodrošinot pienācīgu satvaru investīcijām kiberaizsardzības spējās. Tomēr Komiteja norāda, ka paziņojumā izskan tikai apņemšanās rīkoties un ir iekļauts saraksts ar turpmākajām ES iniciatīvām, kuras būtu jāīsteno, un uzskata, ka nav iespējams novērtēt, vai šīs turpmākās saistības patiešām tiks izpildītas, jo turpmākās sarunas starp abiem likumdevējiem, protams, ietekmēs ES kiberdrošības rīcības plāna galīgo iznākumu. |
| --- | --- |

2.2.

EESK atzinīgi vērtē kopīgo paziņojumu “ES kiberaizsardzības politika” (2

| 2.3. | Uz KA-SAT satelītu tīklu tēmētais Krievijas uzbrukums, kas izjauca saziņu starp Ukrainas militārajiem spēkiem, un nesenais skandāls, kurā bija iesaistīts Éric Léandri, kas dažu aizsardzības uzņēmumu uzdevumā veica kiberspiegošanu, noliek kiberdrošības jautājumu ES drošības apdraudējumu saraksta augšgalā. Lai gan Vispārīgā datu aizsardzības regula (VDAR) ir stabils ES tiesību akts, kas ir spēkā vairākus gadus, ir skaidrs, ka arvien pieaugošais pieejamo datu apjoms ir neaizsargāts, un risks, ka trešās personas pārkāps likumības robežu, katru dienu kļūst lielāks. |
| --- | --- |

2.3.

Uz KA-SAT

Éric Léandri

| 2.4. | Tā kā kiberuzbrukumi ir transnacionāli, ir nepieciešama ES koordinācija, lai mazinātu pašreizējo sadrumstalotību un nodrošinātu, ka dalībvalstis ir gatavas sadarboties un kopīgi investēt. Tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz turpmākiem gadījumiem, kad par mērķi varētu kļūt viena dalībvalsts un visām pārējām vajadzētu būt iespējai sniegt tūlītēju atbalstu. |
| --- | --- |

2.4.

Tā kā kiberuzbrukumi ir transnacionāli, ir nepieciešama ES koordinācija, lai mazinātu pašreizējo sadrumstalotību un nodrošinātu, ka dalībvalstis ir gatavas sadarboties un kopīgi investēt. Tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz turpmākiem gadījumiem, kad par mērķi varētu kļūt viena dalībvalsts un visām pārējām vajadzētu būt iespējai sniegt tūlītēju atbalstu.

3.   Jārīkojas kopā, lai nodrošinātu spēcīgāku kiberaizsardzību

Jārīkojas kopā, lai nodrošinātu spēcīgāku kiberaizsardzību

| 3.1. | Komiteja pieņem zināšanai pieteiktās vērienīgās iniciatīvas, kuru mērķis ir izveidot ES Kiberaizsardzības koordinācijas centru, izstrādāt CyDEf-X projektu, radīt kiberdraudu ātrās reaģēšanas vienības, sagatavot ES kiberdrošības solidaritātes iniciatīvu un izpētīt iespēju, kā izstrādāt IKT produktu, pakalpojumu un procesu kiberdrošības sertifikācijas shēmas. EESK iesaka visām dalībvalstīm apņemties būt gatavām nodrošināt ātru reaģēšanu 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā, ES Koordinācijas centru iesaistīt regulāru ziņojumu novērtēšanā un sagatavošanā par dalībvalstu kibergatavību un Eiropas kiberkrīžu reaģēšanas mehānisma efektivitāti un galveno uzmanību pievērst gan militārajām spējām, gan kritiskajām nozarēm, kas apzinātas TID 2 direktīvā. Katrā dalībvalstī vajadzētu būt īpaši apmācītiem speciālistiem, kas varētu reaģēt kiberincidentu gadījumā, un tām būtu regulāri jāpārbauda savas spējas reaģēt citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

3.1.

Komiteja pieņem zināšanai pieteiktās vērienīgās iniciatīvas, kuru mērķis ir izveidot ES Kiberaizsardzības koordinācijas centru, izstrādāt CyDEf-X

| 3.2. | Lai gan paziņojumā ir sniegts plašs pakāpenisku uzlabojumu saraksts, EESK cerēja, ka tiks izstrādāts skaidrs ceļvedis šo iniciatīvu īstenošanai ar skaidru pārvaldību un iesniegšanas un pieņemšanas termiņiem. Turklāt Komiteja cerēja, ka minēto priekšlikumu izstrādē lielāka nozīme tiks piešķirta organizētai pilsoniskajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

3.2.

Lai gan paziņojumā ir sniegts plašs pakāpenisku uzlabojumu saraksts, EESK cerēja, ka tiks izstrādāts skaidrs ceļvedis šo iniciatīvu īstenošanai ar skaidru pārvaldību un iesniegšanas un pieņemšanas termiņiem. Turklāt Komiteja cerēja, ka minēto priekšlikumu izstrādē lielāka nozīme tiks piešķirta organizētai pilsoniskajai sabiedrībai.

| 3.3. | EESK uzskata, ka dalībvalstīm ir jāstiprina savas iekšējās spējas vērsties pret kiberdraudiem, vienlaikus iesaistoties sadarbības projektos un apmainoties ar informāciju un paraugpraksi ar kolēģiem citās dalībvalstīs. Ir steidzami jāiegulda kiberaizsardzības spējās un paātrinātā tehnoloģiju izvēršanā (3) visās dalībvalstīs un kopējā sagatavotībā atklāt kiberuzbrukumus, atgūties no tiem un aizstāvēties pret tiem. Komiteja uzskata, ka Savienības kiberdrošības autonomijas atbalstīšanas nolūkā ir jāizstrādā vai no privātā sektora jāpārņem reāllaika testēšanas un informācijas apmaiņas platforma, kas būtu dinamiska un kuras mērķis būtu apzināt pašreizējās trūkstošās spējas. |
| --- | --- |

3.3.

EESK uzskata, ka dalībvalstīm ir jāstiprina savas iekšējās spējas vērsties pret kiberdraudiem, vienlaikus iesaistoties sadarbības projektos un apmainoties ar informāciju un paraugpraksi ar kolēģiem citās dalībvalstīs. Ir steidzami jāiegulda kiberaizsardzības spējās un paātrinātā tehnoloģiju izvēršanā (3

| 3.4. | EESK piekrīt viedoklim, ka pašreizējā stadijā militārām kibertelpas operācijām arī turpmāk vajadzētu būt dalībvalstu kompetencē; Komiteja atbalsta pieteikto sadarbību starp ES militārajām datorapdraudējumu reaģēšanas vienībām (milCERTs), datordrošības incidentu reaģēšanas vienībām (CSIRTs) un ES iestāžu, biroju un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienībām (CERT-EU). |
| --- | --- |

3.4.

EESK piekrīt viedoklim, ka pašreizējā stadijā militārām kibertelpas operācijām arī turpmāk vajadzētu būt dalībvalstu kompetencē; Komiteja atbalsta pieteikto sadarbību starp ES militārajām datorapdraudējumu reaģēšanas vienībām (milCERTs

CSIRTs

CERT-EU

| 3.5. | Nesen pieņemtajā TID 2 direktīvā un Direktīvā par kritisko vienību noturību (Critical Entities Resilience Directive jeb CER) (4) jau ir noteikti konkrēti valsts un nozaru pienākumi ES kiberaizsardzības satvaram. Ir vajadzīga turpmāka rīcība, lai uzlabotu ES kolektīvās atklāšanas spējas, un EESK aicina veikt investīcijas pētniecībā un izstrādē, lai attīstītu progresīvas ES spējas. |
| --- | --- |

3.5.

Nesen pieņemtajā TID 2 direktīvā un Direktīvā par kritisko vienību noturību (Critical Entities Resilience Directive

CER

4

4.   Nodrošināt ES aizsardzības ekosistēmu

Nodrošināt ES aizsardzības ekosistēmu

| 4.1. | EESK uzskata, ka raksturīgie sarežģījumi un strauji mainīgie tehniskie izaicinājumi ir pārveidojuši aizsardzības ekosistēmu un ka kiberdrošība ir kļuvusi par kopīgu jautājumu gan militārajā, gan civilajā sektorā, kā arī ES iedzīvotāju vidū. Sadarbība starp civilajām un militārajām ekosistēmām tagad ir svarīgāka nekā jebkad agrāk, un tai būtu jāsniedz ieguvumi efektīvākā krīzes pārvarēšanā, pastāvīgā progresā un sadarbspējas jomā, un jāizvairās no vienu un to pašu centienu un investīciju dublēšanas vai pavairošanas. Dalībvalstīm vajadzētu būt gatavām veikt valsts kritiskās infrastruktūras spriedzes testus, lai novērtētu un palielinātu noturību pret turpmākiem kiberuzbrukumiem. |
| --- | --- |

4.1.

EESK uzskata, ka raksturīgie sarežģījumi un strauji mainīgie tehniskie izaicinājumi ir pārveidojuši aizsardzības ekosistēmu un ka kiberdrošība ir kļuvusi par kopīgu jautājumu gan militārajā, gan civilajā sektorā, kā arī ES iedzīvotāju vidū. Sadarbība starp civilajām un militārajām ekosistēmām tagad ir svarīgāka nekā jebkad agrāk, un tai būtu jāsniedz ieguvumi efektīvākā krīzes pārvarēšanā, pastāvīgā progresā un sadarbspējas jomā, un jāizvairās no vienu un to pašu centienu un investīciju dublēšanas vai pavairošanas. Dalībvalstīm vajadzētu būt gatavām veikt valsts kritiskās infrastruktūras spriedzes testus, lai novērtētu un palielinātu noturību pret turpmākiem kiberuzbrukumiem.

| 4.2. | EESK uzskata, ka investīcijas kiberaizsardzībā ir prioritāri jānovirza ES iedzīvotāju un kritiskās infrastruktūras aizsardzībai. Ņemot vērā digitālās pārveides ātrumu un straujo apdraudējuma situācijas attīstību, Komiteja stingri mudina ES un dalībvalstis vienoties par prioritāšu un investīciju savlaicīgu atjaunināšanu un rūpīgi apspriesties ar attiecīgajām privātajām ieinteresētajām personām. Lietu interneta (Internet of Things jeb IoT) ierīces bieži vien nav tik aizsargātas kā tradicionālās ierīces, un EESK aicina garantēt obligāto drošības līmeņa minimumu, izmantojot identitātes un piekļuves pārvaldības (IDAM) platformas. Tā kā sertifikācija ir svarīgs veids, kā nodrošināt augstāku drošības līmeni, Komiteja aicina jaunajā ES sertifikācijas koncepcijā vairāk uzsvērt lietu interneta drošību. |
| --- | --- |

4.2.

EESK uzskata, ka investīcijas kiberaizsardzībā ir prioritāri jānovirza ES iedzīvotāju un kritiskās infrastruktūras aizsardzībai. Ņemot vērā digitālās pārveides ātrumu un straujo apdraudējuma situācijas attīstību, Komiteja stingri mudina ES un dalībvalstis vienoties par prioritāšu un investīciju savlaicīgu atjaunināšanu un rūpīgi apspriesties ar attiecīgajām privātajām ieinteresētajām personām. Lietu interneta (Internet of Things

IoT

IDAM

| 4.3. | Eiropas Savienībai ir jāveido noturība pret kiberuzbrukumiem un jārada efektīva kiberatturēšana. Kritiskā infrastruktūra ir jāaizsargā pret jebkāda veida kiberuzbrukumiem, šim nolūkam izmantojot arī ES aizsardzības sistēmas. Komiteja uzskata, ka ES stratēģiskajās interesēs ir nodrošināt, ka Savienība saglabā un attīsta būtiskās spējas, lai aizsargātu savu digitālo ekonomiku, sabiedrību un demokrātiju, panāktu pilnīgu digitālo suverenitāti, kas ir vienīgais veids, kā aizsargāt kritiskās tehnoloģijas un sniegt efektīvus svarīgākos kiberdrošības pakalpojumus. ES stratēģiskās autonomijas interesēs ir arī būtiski samazināt atkarību no trešām valstīm. EESK uzskata, ka šajā procesā būtu jāiesaista ES nozaru aģentūras (ENISA, EASA, ERA, EMA, EBA, ESA, HADEA u. c.) un jāsniedz tām norādījumi kiberdrošības shēmu izstrādē. |
| --- | --- |

4.3.

Eiropas Savienībai ir jāveido noturība pret kiberuzbrukumiem un jārada efektīva kiberatturēšana. Kritiskā infrastruktūra ir jāaizsargā pret jebkāda veida kiberuzbrukumiem, šim nolūkam izmantojot arī ES aizsardzības sistēmas. Komiteja uzskata, ka ES stratēģiskajās interesēs ir nodrošināt, ka Savienība saglabā un attīsta būtiskās spējas, lai aizsargātu savu digitālo ekonomiku, sabiedrību un demokrātiju, panāktu pilnīgu digitālo suverenitāti, kas ir vienīgais veids, kā aizsargāt kritiskās tehnoloģijas un sniegt efektīvus svarīgākos kiberdrošības pakalpojumus. ES stratēģiskās autonomijas interesēs ir arī būtiski samazināt atkarību no trešām valstīm. EESK uzskata, ka šajā procesā būtu jāiesaista ES nozaru aģentūras (ENISA

EASA

ERA

EMA

EBA

ESA

HADEA

| 4.4. | Covid-19 pandēmija ir paātrinājusi digitālo pārkārtošanos un pārveidojusi tradicionālo darbu par hibrīddarbu un/vai attālinātu darbu, radot jaunas darba attiecības un vēlmes, kā arī jaunu kategoriju, proti, digitālos nomadus, kuru skaits pieaug. EESK atzīmē straujās darba tirgus pārmaiņas, kuru dēļ uzņēmumi ir pieņēmuši nulles uzticēšanās arhitektūru, izmantojot identitātes piekļuves pārvaldības (Identity Access Management jeb IAM) un privileģētas piekļuves pārvaldības (Privileged Access Management jeb PAM) risinājumus. Komiteja uzskata, ka šāda veida uzņēmumu resursu pārvaldība paver iespēju jauniem risinājumiem saistībā ar kiberdraudiem, un atzīst, ka ir jāatbalsta privātais sektors, lai stiprinātu to inovatīvo digitālo risinājumu drošības līmeni. |
| --- | --- |

4.4.

Covid-19 pandēmija ir paātrinājusi digitālo pārkārtošanos un pārveidojusi tradicionālo darbu par hibrīddarbu un/vai attālinātu darbu, radot jaunas darba attiecības un vēlmes, kā arī jaunu kategoriju, proti, digitālos nomadus, kuru skaits pieaug. EESK atzīmē straujās darba tirgus pārmaiņas, kuru dēļ uzņēmumi ir pieņēmuši nulles uzticēšanās arhitektūru, izmantojot identitātes piekļuves pārvaldības (Identity Access Management

IAM

Privileged Access Management

PAM

| 4.5. | EESK pauž nožēlu par Komisijas apgalvojumu, ka “sadarbībā ar dalībvalstīm varētu izstrādāt īstenošanas plānu”, un uzskata, ka šāds īstenošanas plāns ir obligāts. EESK uzskata, ka tas būtu jāizstrādā kopīgi ar dalībvalstīm un jāīsteno pēc iespējas ātrāk. Komiteja ir nobažījusies par Komisijas pieņemto vājo nostāju un mudina ES iestādes un dalībvalstis veicināt ātru progresu paziņoto iniciatīvu īstenošanā. |
| --- | --- |

4.5.

EESK pauž nožēlu par Komisijas apgalvojumu, ka “sadarbībā ar dalībvalstīm varētu izstrādāt īstenošanas plānu”, un uzskata, ka šāds īstenošanas plāns ir obligāts. EESK uzskata, ka tas būtu jāizstrādā kopīgi ar dalībvalstīm un jāīsteno pēc iespējas ātrāk. Komiteja ir nobažījusies par Komisijas pieņemto vājo nostāju un mudina ES iestādes un dalībvalstis veicināt ātru progresu paziņoto iniciatīvu īstenošanā.

5.   Investīcijas kiberaizsardzības spējās

Investīcijas kiberaizsardzības spējās

| 5.1. | Tā kā tehniskā attīstība norit strauji, kibertelpa ir kļuvusi par jaunāko karadarbības jomu pēc sauszemes, jūras, gaisa un kosmosa telpas. Tā ir radījusi arī lielas noziedzības iespējas ļaunprātīgiem kiberaktoriem – sākot ar neatkarīgiem hakeriem līdz profesionāliem noziedzniekiem un pat valstiskiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

5.1.

Tā kā tehniskā attīstība norit strauji, kibertelpa ir kļuvusi par jaunāko karadarbības jomu pēc sauszemes, jūras, gaisa un kosmosa telpas. Tā ir radījusi arī lielas noziedzības iespējas ļaunprātīgiem kiberaktoriem – sākot ar neatkarīgiem hakeriem līdz profesionāliem noziedzniekiem un pat valstiskiem dalībniekiem.

| 5.2. | Investīcijas pētniecībā un izstrādē ir ļoti svarīgas, un EESK atzinīgi vērtē to, ka programmā “Digitālā Eiropa”, Eiropas Aizsardzības fondā, pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un valstu atveseļošanas programmās pašlaik tam ir atvēlēti īpaši līdzekļi. Tomēr Komiteja atzinīgi vērtētu plānus, kas būtu vairāk transnacionāli un kuros galvenā uzmanība pievērsta sadarbībai un sadarbspējai starp kiberaizsardzības sistēmām visās dalībvalstīs, kā arī lielākai sinerģijai starp finansēšanas instrumentiem, kas atbalstītu it sevišķi inovatīvus MVU. |
| --- | --- |

5.2.

Investīcijas pētniecībā un izstrādē ir ļoti svarīgas, un EESK atzinīgi vērtē to, ka programmā “Digitālā Eiropa”, Eiropas Aizsardzības fondā, pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un valstu atveseļošanas programmās pašlaik tam ir atvēlēti īpaši līdzekļi. Tomēr Komiteja atzinīgi vērtētu plānus, kas būtu vairāk transnacionāli un kuros galvenā uzmanība pievērsta sadarbībai un sadarbspējai starp kiberaizsardzības sistēmām visās dalībvalstīs, kā arī lielākai sinerģijai starp finansēšanas instrumentiem, kas atbalstītu it sevišķi inovatīvus MVU.

| 5.3. | Komiteja norāda, ka, kā jau 2020. gadā tika paziņots ES Kiberdrošības stratēģijā, kopējās kibervienības izveides termiņš ir šogad, un gaida ziņas par procesa pabeigšanu un ES gatavību reaģēt uz plaša mēroga kiberincidentiem. EESK sagaida, ka tā uzlabos ES situācijas apzināšanos un vispārējo spēju reaģēt un atgūties. |
| --- | --- |

5.3.

Komiteja norāda, ka, kā jau 2020. gadā tika paziņots ES Kiberdrošības stratēģijā, kopējās kibervienības izveides termiņš ir šogad, un gaida ziņas par procesa pabeigšanu un ES gatavību reaģēt uz plaša mēroga kiberincidentiem. EESK sagaida, ka tā uzlabos ES situācijas apzināšanos un vispārējo spēju reaģēt un atgūties.

| 5.4. | EESK atbalsta ECCC pilnvaru paplašināšanu, lai atbalstītu ES Kiberaizsardzības koordinācijas centra darbību. Turklāt šis tīkls varētu atbalstīt Eiropas digitālo suverenitāti, attīstot konkurētspējīgu Eiropas rūpniecisko pamatu svarīgām tehnoloģiskajām spējām, kuras daļēji balstītos uz līgumisku publiskā un privātā sektora partnerību (PPP) ietvaros veikto darbu. PPP ir izrādījušās visefektīvākais veids, kā uzlabot visas digitālās ekosistēmas kiberdrošību, taču tās nedrīkst būt vienvirziena: publiskā sektora iestādēm ir jādala savi izlūkdati ar privāto sektoru. |
| --- | --- |

5.4.

EESK atbalsta ECCC

| 5.5. | EESK norāda: lai novērstu, ka ar kvantu datoru starpniecību notiek uzlaušanas mēģinājumi, Eiropas Savienībai ir nekavējoties jāiegulda tādās progresīvās tehnoloģijās kā pēckvantu kriptogrāfija. Komiteja uzskata, ka Eiropai vidējā termiņā ir jākoncentrējas uz autonomiju, un stingri iestājas par to, lai pētniecības un ražošanas iekārtas attīstītu ES reģistrēti uzņēmumi. EESK uzskata, ka ir svarīgi palielināt ES resursus pētniecībai un inovācijai digitalizācijas jomā un atbalstīt operatoru un piegādātāju investīcijas jaunās tehniskās drošības funkcijās, kas cita starpā saistītas ar jaunām tendencēm, piemēram, paplašināto realitāti un metaversu. Konkrētāk, Eiropā ir svarīgi izveidot izkliedēto mākoņdatošanas infrastruktūru, pamatojoties uz Eiropas noteikumiem par tādiem jautājumiem kā datu uzglabāšana un apstrāde (5). |
| --- | --- |

5.5.

EESK norāda: lai novērstu, ka ar kvantu datoru starpniecību notiek uzlaušanas mēģinājumi, Eiropas Savienībai ir nekavējoties jāiegulda tādās progresīvās tehnoloģijās kā pēckvantu kriptogrāfija. Komiteja uzskata, ka Eiropai vidējā termiņā ir jākoncentrējas uz autonomiju, un stingri iestājas par to, lai pētniecības un ražošanas iekārtas attīstītu ES reģistrēti uzņēmumi. EESK uzskata, ka ir svarīgi palielināt ES resursus pētniecībai un inovācijai digitalizācijas jomā un atbalstīt operatoru un piegādātāju investīcijas jaunās tehniskās drošības funkcijās, kas cita starpā saistītas ar jaunām tendencēm, piemēram, paplašināto realitāti un metaversu. Konkrētāk, Eiropā ir svarīgi izveidot izkliedēto mākoņdatošanas infrastruktūru, pamatojoties uz Eiropas noteikumiem par tādiem jautājumiem kā datu uzglabāšana un apstrāde (5

| 5.6. | Būtu jāpievērš īpaša uzmanība MVU, un vajadzētu nodrošināt to piekļuvi finansēšanas programmām, kas uzlabotu to gatavību kiberuzbrukumiem, kā arī piekļuvi palīdzības, apmācības un izglītības programmām, kas tiem palīdzētu izprast kiberriskus un to, kā sevi aizsargāt. Eiropas Savienībai būtu jānodrošina stimulējošs mehānisms, kas dotu iespēju MVU pakāpeniski iepazīties ar šo tematu. |
| --- | --- |

5.6.

Būtu jāpievērš īpaša uzmanība MVU, un vajadzētu nodrošināt to piekļuvi finansēšanas programmām, kas uzlabotu to gatavību kiberuzbrukumiem, kā arī piekļuvi palīdzības, apmācības un izglītības programmām, kas tiem palīdzētu izprast kiberriskus un to, kā sevi aizsargāt. Eiropas Savienībai būtu jānodrošina stimulējošs mehānisms, kas dotu iespēju MVU pakāpeniski iepazīties ar šo tematu.

| 5.7. | Komisija lēš, ka pašreizējais prasmju trūkums kiberdrošības jomā ir pusmiljons cilvēku, un EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot Kiberprasmju akadēmiju. Ir skaidrs, ka centieni dalībvalstu līmenī nav pietiekami, lai mazinātu prasmju trūkumu, tāpēc Komiteja ierosina, ka Komisija līdztekus akadēmijas izveidei izmanto Eiropas Prasmju gada sniegto izdevību, kā arī koordinē un finansē ES līmenī plaša mēroga apmācības programmas un profesionālās izglītības un apmācības jeb PIA programmas, kurās iesaistītas visas dalībvalstis un kuras ir vērstas uz kvalificēta darbaspēka nodrošināšanu visām kiberaizsardzības aģentūrām un struktūrām, kā arī privātiem civilajiem tīkliem. Īpaša uzmanība jāpievērš darbaspēka apmācībai, it īpaši zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas (STEM) jomā. |
| --- | --- |

5.7.

Komisija lēš, ka pašreizējais prasmju trūkums kiberdrošības jomā ir pusmiljons cilvēku, un EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot Kiberprasmju akadēmiju. Ir skaidrs, ka centieni dalībvalstu līmenī nav pietiekami, lai mazinātu prasmju trūkumu, tāpēc Komiteja ierosina, ka Komisija līdztekus akadēmijas izveidei izmanto Eiropas Prasmju gada sniegto izdevību, kā arī koordinē un finansē ES līmenī plaša mēroga apmācības programmas un profesionālās izglītības un apmācības jeb PIA programmas, kurās iesaistītas visas dalībvalstis un kuras ir vērstas uz kvalificēta darbaspēka nodrošināšanu visām kiberaizsardzības aģentūrām un struktūrām, kā arī privātiem civilajiem tīkliem. Īpaša uzmanība jāpievērš darbaspēka apmācībai, it īpaši zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas (STEM

| 5.8. | Turklāt EESK uzskata, ka ir būtiski palielināt iedzīvotāju informētību par kiberdrošību, lai samazinātu kiberuzbrukumu ietekmi, it īpaši attiecībā uz pamata kibernoziegumiem, kas vērsti pret plašu sabiedrības daļu. Komiteja aicina kiberdrošības jomā izstrādāt kiberdrošības izglītības programmas un mūžizglītības apmācības programmas, kas būtu vērstas uz kiberprasmju uzlabošanu un padarītu kiberdrošību pazīstamāku un pievilcīgāku iedzīvotājiem, it īpaši jaunākajai paaudzei. EESK atbalsta kiberdrošības apsvērumu integrēšanu visās turpmākajās ES publiskās politikas jomās un plašas sabiedrības informēšanu par kiberdraudiem, tostarp izmantojot bezmaksas apmācības programmas visiem iedzīvotājiem, mobilo tālruņu bezmaksas informācijas lietotnes vai arī komunicēšanu visizdevīgākajā televīzijas raidīšanas laikā. Līdztekus šīm darbībām visos sabiedrības līmeņos ir jāveicina plaša kultūras attīstība virzībā uz kiberdrošības principiem atbilstošu pieeju. |
| --- | --- |

5.8.

Turklāt EESK uzskata, ka ir būtiski palielināt iedzīvotāju informētību par kiberdrošību, lai samazinātu kiberuzbrukumu ietekmi, it īpaši attiecībā uz pamata kibernoziegumiem, kas vērsti pret plašu sabiedrības daļu. Komiteja aicina kiberdrošības jomā izstrādāt kiberdrošības izglītības programmas un mūžizglītības apmācības programmas, kas būtu vērstas uz kiberprasmju uzlabošanu un padarītu kiberdrošību pazīstamāku un pievilcīgāku iedzīvotājiem, it īpaši jaunākajai paaudzei. EESK atbalsta kiberdrošības apsvērumu integrēšanu visās turpmākajās ES publiskās politikas jomās un plašas sabiedrības informēšanu par kiberdraudiem, tostarp izmantojot bezmaksas apmācības programmas visiem iedzīvotājiem, mobilo tālruņu bezmaksas informācijas lietotnes vai arī komunicēšanu visizdevīgākajā televīzijas raidīšanas laikā. Līdztekus šīm darbībām visos sabiedrības līmeņos ir jāveicina plaša kultūras attīstība virzībā uz kiberdrošības principiem atbilstošu pieeju.

| 5.9. | EESK uzskata, ka ir būtiski novērtēt piegādātāju riska profilu un piemērot attiecīgus ierobežojumus tiem, ko uzskata par ļoti riskantiem, – tostarp nepieciešamos aizliegumus, kurus attiecina uz nozīmīgākajiem aktīviem un lietotnēm, kas koordinētajā riska novērtējumā ES līmenī atzīti par būtiskiem un jutīgiem, kā arī sertificēt uzticamus aparatūras un programmatūras piegādātājus. |
| --- | --- |

5.9.

EESK uzskata, ka ir būtiski novērtēt piegādātāju riska profilu un piemērot attiecīgus ierobežojumus tiem, ko uzskata par ļoti riskantiem, – tostarp nepieciešamos aizliegumus, kurus attiecina uz nozīmīgākajiem aktīviem un lietotnēm, kas koordinētajā riska novērtējumā ES līmenī atzīti par būtiskiem un jutīgiem, kā arī sertificēt uzticamus aparatūras un programmatūras piegādātājus.

6.   Partneri kopīgu problēmu risināšanai

Partneri kopīgu problēmu risināšanai

| 6.1. | Tas, cik lielā mērā dažādas dalībvalstis ir sagatavotas turpmākiem kiberuzbrukumiem, ļoti atšķiras. EESK uzskata, ka pirmais tūlītējais solis ir izveidot ES iekšēju paraugprakses saziņas platformu, kas dalībvalstīm, kuras ir progresīvākas kiberjautājumos, dotu iespēju dalīties zināšanās ar citām valstīm un veicināt tūlītēju izmantošanu tajās. Tas palīdzētu uzlabot valstu struktūru savstarpējo uzticēšanos. Turklāt Komiteja uzskata, ka ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp valsts un nevalstiskajiem dalībniekiem visā ES, lai uzlabotu produktu un pakalpojumu kiberdrošību iekšējā tirgū. EESK ierosina izveidot arī kopīgu ES platformu ziņošanai par kiberincidentiem, kā arī ES melno sarakstu ar visiem kibernoziedzības aktīvistiem. |
| --- | --- |

6.1.

Tas, cik lielā mērā dažādas dalībvalstis ir sagatavotas turpmākiem kiberuzbrukumiem, ļoti atšķiras. EESK uzskata, ka pirmais tūlītējais solis ir izveidot ES iekšēju paraugprakses saziņas platformu, kas dalībvalstīm, kuras ir progresīvākas kiberjautājumos, dotu iespēju dalīties zināšanās ar citām valstīm un veicināt tūlītēju izmantošanu tajās. Tas palīdzētu uzlabot valstu struktūru savstarpējo uzticēšanos. Turklāt Komiteja uzskata, ka ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp valsts un nevalstiskajiem dalībniekiem visā ES, lai uzlabotu produktu un pakalpojumu kiberdrošību iekšējā tirgū. EESK ierosina izveidot arī kopīgu ES platformu ziņošanai par kiberincidentiem, kā arī ES melno sarakstu ar visiem kibernoziedzības aktīvistiem.

| 6.2. | EESK uzskata, ka cieša sadarbība ar mūsu NATO sabiedrotajiem militārajā jomā ir jākoncentrē ne tikai uz spēju veidošanu un agrīnu atklāšanu, bet arī uz kopīgiem pētniecības, izstrādes un inovācijas projektiem, paraugprakses un ekspertu apmaiņu, apjomīgām apmācības programmām un kiberuzbrukumu simulācijām. Par galveno mērķi būtu jāizvirza kopīgo reaģēšanas spēju paplašināšana un sinerģijas turpmāku hibrīddraudu apkarošanai saskaņā ar Varšavas kopīgo deklarāciju (2016) un Briseles kopīgo deklarāciju (2018). ES un NATO sadarbība vēl aizvien sniedz vairākas iespējas, ko var izmantot, un tūlītējs progress var būtiski uzlabot mūsu iedzīvotāju un sabiedrības drošību. |
| --- | --- |

6.2.

EESK uzskata, ka cieša sadarbība ar mūsu NATO sabiedrotajiem militārajā jomā ir jākoncentrē ne tikai uz spēju veidošanu un agrīnu atklāšanu, bet arī uz kopīgiem pētniecības, izstrādes un inovācijas projektiem, paraugprakses un ekspertu apmaiņu, apjomīgām apmācības programmām un kiberuzbrukumu simulācijām. Par galveno mērķi būtu jāizvirza kopīgo reaģēšanas spēju paplašināšana un sinerģijas turpmāku hibrīddraudu apkarošanai saskaņā ar Varšavas kopīgo deklarāciju (2016) un Briseles kopīgo deklarāciju (2018). ES un NATO sadarbība vēl aizvien sniedz vairākas iespējas, ko var izmantot, un tūlītējs progress var būtiski uzlabot mūsu iedzīvotāju un sabiedrības drošību.

| 6.3. | Komiteja uzskata, ka diskusijām globālā mērogā un ar mūsu starptautiskajiem partneriem būtu jārada pamats tādas globālas un atvērtas kibertelpas veicināšanai, kurā tiek aizsargātas cilvēktiesības, pamatbrīvības un tiesiskums, un jākoncentrējas uz saistošu starptautisku standartu izstrādi nozarēs, kur notiek strauja digitālā attīstība. EESK iesaka Augstajam pārstāvim pārskatīt pašreizējos divpusējos dialogus par kiberjautājumiem un iesaistīties turpmākās sarunās ar citām valstīm un attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, lai, pamatojoties uz stingru savstarpīguma nosacījumu, veicinātu pasaules mēroga sistēmu, ko izmantot starptautisko tiesību piemērošanai kibertelpā. |
| --- | --- |

6.3.

Komiteja uzskata, ka diskusijām globālā mērogā un ar mūsu starptautiskajiem partneriem būtu jārada pamats tādas globālas un atvērtas kibertelpas veicināšanai, kurā tiek aizsargātas cilvēktiesības, pamatbrīvības un tiesiskums, un jākoncentrējas uz saistošu starptautisku standartu izstrādi nozarēs, kur notiek strauja digitālā attīstība. EESK iesaka Augstajam pārstāvim pārskatīt pašreizējos divpusējos dialogus par kiberjautājumiem un iesaistīties turpmākās sarunās ar citām valstīm un attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, lai, pamatojoties uz stingru savstarpīguma nosacījumu, veicinātu pasaules mēroga sistēmu, ko izmantot starptautisko tiesību piemērošanai kibertelpā.

| 6.4. | Noslēgumā Komiteja piebilst, ka ES, pateicoties demokrātisko pamatbrīvību jomā ieliktajiem stingrajiem pamatiem, vislabāk var vadīt starptautiskās debates par kiberdrošības nākotni, it īpaši ANO diskusiju laikā. Eiropas Savienībai ir jāiesaistās arī cīņā pret totalitāriem režīmiem, kas veic iedzīvotāju datu uzraudzību un pārkāpj viņu tiesības un brīvības, un tai ir stingri jāvēršas pret jebkāda veida iedzīvotāju sociālās vērtēšanas sistēmu. EESK skaidri norāda, ka patiesa demokrātija nevar pastāvēt bez iedarbīgas persondatu aizsardzības, un uzskata, ka atbildīga un efektīva datu pārvaldība ir būtiska, lai hipersavienojamība kļūtu par priekšrocību. |
| --- | --- |

6.4.

Noslēgumā Komiteja piebilst, ka ES, pateicoties demokrātisko pamatbrīvību jomā ieliktajiem stingrajiem pamatiem, vislabāk var vadīt starptautiskās debates par kiberdrošības nākotni, it īpaši ANO diskusiju laikā. Eiropas Savienībai ir jāiesaistās arī cīņā pret totalitāriem režīmiem, kas veic iedzīvotāju datu uzraudzību un pārkāpj viņu tiesības un brīvības, un tai ir stingri jāvēršas pret jebkāda veida iedzīvotāju sociālās vērtēšanas sistēmu. EESK skaidri norāda, ka patiesa demokrātija nevar pastāvēt bez iedarbīgas persondatu aizsardzības, un uzskata, ka atbildīga un efektīva datu pārvaldība ir būtiska, lai hipersavienojamība kļūtu par priekšrocību.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2555 (2022. gada 14. decembris), ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augstu kiberdrošības līmeni visā Savienībā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 910/2014 un Direktīvu (ES) 2018/1972 un atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (TID 2 direktīva) (OV L 333, 27.12.2022., 80. lpp.).

1

(2)  Komisijas paziņojums “ES kiberaizsardzības politika”.

2

(3)  Piemēram, NATO iniciatīva aizsardzības inovācijas paātrināšanai Ziemeļatlantijas reģionā (DIANA).

3

DIANA

(4)  
  CER direktīva.

4

CER

(5)  Piemēram, Gaia-X, kas ir Francijas un Vācijas iniciatīva.

5

Gaia-X

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/27

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Zaļās koplīguma sarunas: paraugprakses piemēri un nākotnes perspektīvas”

(izpētes atzinums)

(2023/C 293/05)

Ziņotāja:

  María del Carmen BARRERA CHAMORRO

Ziņotāja:

María del Carmen BARRERA CHAMORRO

Līdzziņotājs:

  Marinel Dănuț MUREȘAN

Līdzziņotājs:

Marinel Dănuț MUREȘAN

| Atzinuma pieprasījums | Padomes prezidentvalsts Spānijas vēstule, 27.7.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 31.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 196/2/11 |

Atzinuma pieprasījums

Padomes prezidentvalsts Spānijas vēstule, 27.7.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

31.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

196/2/11

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka uzņēmumiem un darba ņēmējiem jābūt pienācīgām iespējām iesaistīties vides aizsardzības pasākumos un cīņā pret klimata pārmaiņām. Ņemot vērā valstu darba attiecību sistēmu lomu un sociālo partneru autonomiju, EESK tomēr uzskata, ka koplīguma sarunās attiecīgajos līmeņos lielāka uzmanība būtu jāpievērš jautājumiem, kas saistīti ar zaļo pārkārtošanos. Komiteja uzskata, ka viens no piemērotiem līdzekļiem, kā to panākt, ir zaļo koplīguma sarunu veicināšana visos līmeņos. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka uzņēmumiem un darba ņēmējiem jābūt pienācīgām iespējām iesaistīties vides aizsardzības pasākumos un cīņā pret klimata pārmaiņām. Ņemot vērā valstu darba attiecību sistēmu lomu un sociālo partneru autonomiju, EESK tomēr uzskata, ka koplīguma sarunās attiecīgajos līmeņos lielāka uzmanība būtu jāpievērš jautājumiem, kas saistīti ar zaļo pārkārtošanos. Komiteja uzskata, ka viens no piemērotiem līdzekļiem, kā to panākt, ir zaļo koplīguma sarunu veicināšana visos līmeņos.

| 1.2. | EESK uzskata, ka koplīguma sarunās zaļo jautājumu apspriešana ir jāvirza uz klauzulām, par kurām sociālie partneri var panākt vienošanos koplīgumos, kuriem ir tieša un netieša ietekme uz vidi. Koplīgumi cita starpā var ietvert šādus aspektus:






  a) | uzņēmumu darbības ietekme uz vidi; |
| --- | --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka koplīguma sarunās zaļo jautājumu apspriešana ir jāvirza uz klauzulām, par kurām sociālie partneri var panākt vienošanos koplīgumos, kuriem ir tieša un netieša ietekme uz vidi. Koplīgumi cita starpā var ietvert šādus aspektus:

a)

uzņēmumu darbības ietekme uz vidi;

| b) | darba ņēmēju aizsardzība pret vides un klimata pārmaiņu sekām; |
| --- | --- |

b)

darba ņēmēju aizsardzība pret vides un klimata pārmaiņu sekām;

| c) | zaļās pārveides ietekme uz uzņēmuma darbību, proti, darba organizāciju, mainīgajiem profesionālajiem profiliem un darbinieku prasmēm; |
| --- | --- |

c)

zaļās pārveides ietekme uz uzņēmuma darbību, proti, darba organizāciju, mainīgajiem profesionālajiem profiliem un darbinieku prasmēm;

| d) | a), b) un c) apakšpunkta īstenošanas iekšējā uzraudzība. |
| --- | --- |

d)

a), b) un c) apakšpunkta īstenošanas iekšējā uzraudzība.

EESK vēlas uzsvērt, ka koplīguma sarunas ir svarīgs instruments, kas var palīdzēt uzņēmumiem un darba ņēmējiem pārvarēt klimata krīzes radītās problēmas, tostarp uzņēmumiem radušās izmaksas.

| 1.3. | EESK uzsver, ka visi jautājumi šajā atzinumā ir aplūkoti atzīstot un pilnībā ievērojot sociālo partneru neatkarīgu un suverēnu gribu. Tāpēc Komiteja norāda, ka koplīguma sarunās iesaistītajām personām šajā atzinumā izklāstītais nekādā gadījumā nav jāsaprot kā prasība vai ārēji nosacījumi attiecībā uz viņu līgumiskās pašregulācijas funkciju. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzsver, ka visi jautājumi šajā atzinumā ir aplūkoti atzīstot un pilnībā ievērojot sociālo partneru neatkarīgu un suverēnu gribu. Tāpēc Komiteja norāda, ka koplīguma sarunās iesaistītajām personām šajā atzinumā izklāstītais nekādā gadījumā nav jāsaprot kā prasība vai ārēji nosacījumi attiecībā uz viņu līgumiskās pašregulācijas funkciju.

| 1.4. | EESK uzskata, ka pilsoniskā sabiedrība, kura nav tieši saistīta ar koplīguma sarunām (jo koplīguma sarunas ir sociālo partneru kompetencē), var palīdzēt rast demokrātiskus risinājumus ar zaļo pārkārtošanos saistītajiem izaicinājumiem un problēmām, kā arī veicināt zaļo pārkārtošanos ar līdzdalību taisnīgu pasākumu izstrādē un īstenošanā, kas nodrošinātu, ka zaļā pārkārtošanās ir sociāli taisnīga. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzskata, ka pilsoniskā sabiedrība, kura nav tieši saistīta ar koplīguma sarunām (jo koplīguma sarunas ir sociālo partneru kompetencē), var palīdzēt rast demokrātiskus risinājumus ar zaļo pārkārtošanos saistītajiem izaicinājumiem un problēmām, kā arī veicināt zaļo pārkārtošanos ar līdzdalību taisnīgu pasākumu izstrādē un īstenošanā, kas nodrošinātu, ka zaļā pārkārtošanās ir sociāli taisnīga.

| 1.5. | Atzinumā par enerģētikas pārkārtošanu un darba tirgus politiku (1) EESK jau norādīja, ka zaļā pārkārtošanās būtiski ietekmē nodarbinātību un darba ņēmēju darba un dzīves apstākļus. Tāpēc koplīguma sarunās, vienmēr ievērojot pienācīgu dzimumu līdztiesības perspektīvu, jābūt iekļautiem tādiem jautājumiem kā pārkārtošanās ietekme uz nodarbinātību un teritoriālo un sociālo kohēziju, darbvietu radīšanu, pāreju starp dažādiem darbības sektoriem, darba ņēmēju apmācību un pārkvalifikāciju, gados vecāku darba ņēmēju īpašo neaizsargātību, veselību un drošību darbā, mobilitāti pilsētās, lai piekļūtu darbavietām, energoefektivitāti ražošanas darbībā un darba izpildē. |
| --- | --- |

1.5.

Atzinumā par enerģētikas pārkārtošanu un darba tirgus politiku (1

| 1.6. | EESK ir konstatējusi arvien vairāk zinātnisku pierādījumu (2) par koplīguma sarunu plašajām iespējām un daudzām priekšrocībām vides ilgtspējas veicināšanā, ekonomikas dekarbonizācijā, aprites ekonomikā un cīņā pret klimata pārmaiņām, ņemot vērā būtisko ieguldījumu, ko šo mērķu sasniegšanā sniedz koplīguma sarunu kompetencei raksturīgie aspekti, piemēram, nodarbināto personu mobilitāte, darba organizēšanas veidi, darbinieku iespējas veicināt zaļās pārkārtošanās procesus, drošas un veselīgas vides nodrošināšana, dzimumu līdztiesības jautājumi utt., kā tas norādīts Eiropas sociālo partneru 2017. gada 30. maija kopīgajā deklarācijā par zaļās ekonomikas potenciāla izmantošanu darbvietu radīšanā vai 2021. gada 7. oktobra kopīgajā ieteikumā par aprites ekonomiku sociālā dialoga ietvaros (3). |
| --- | --- |

1.6.

EESK ir konstatējusi arvien vairāk zinātnisku pierādījumu (2

3

| 1.7. | EESK atzinīgi vērtē Padomes (EPSCO) 2022. gada jūnijā pieņemto ieteikumu (4) par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, kurā atzīts, cik svarīga ir sociālo partneru aktīva iesaiste, respektējot viņu autonomiju, dažādu publisko politiku izstrādes un īstenošanas posmos, tostarp izmantojot sociālo dialogu un koplīguma sarunas. |
| --- | --- |

1.7.

EESK atzinīgi vērtē Padomes (EPSCO

4

| 1.8. | Zaļā pārkārtošanās, dekarbonizācija, aprites ekonomika un digitalizācija ietekmē darba vidi, jo mainās darba un pienākumu raksturs, tiek radītas jaunas profesijas, bet citas izzūd. Šīs pārmaiņas ir savstarpēji saistītas un pastiprinošas. Tomēr EESK ir konstatējusi, ka līdz šim ES un dalībvalstīs zaļo sarunu prakse joprojām ir ierobežota un ļoti nevienmērīga. Atšķirībā no digitālās pārkārtošanās zaļajiem jautājumiem koplīguma sarunās ir pievērsta mazāka uzmanība. Tāpēc EESK aicina ES, dalībvalstis un sociālos partnerus, pilnībā ievērojot kolektīvo autonomiju, veikt mērķtiecīgākus un efektīvākus pasākumus, kas dažādu līmeņu koplīguma sarunās palielinātu zaļināšanas nozīmi. |
| --- | --- |

1.8.

Zaļā pārkārtošanās, dekarbonizācija, aprites ekonomika un digitalizācija ietekmē darba vidi, jo mainās darba un pienākumu raksturs, tiek radītas jaunas profesijas, bet citas izzūd. Šīs pārmaiņas ir savstarpēji saistītas un pastiprinošas. Tomēr EESK ir konstatējusi, ka līdz šim ES un dalībvalstīs zaļo sarunu prakse joprojām ir ierobežota un ļoti nevienmērīga. Atšķirībā no digitālās pārkārtošanās zaļajiem jautājumiem koplīguma sarunās ir pievērsta mazāka uzmanība. Tāpēc EESK aicina ES, dalībvalstis un sociālos partnerus, pilnībā ievērojot kolektīvo autonomiju, veikt mērķtiecīgākus un efektīvākus pasākumus, kas dažādu līmeņu koplīguma sarunās palielinātu zaļināšanas nozīmi.

| 1.9. | EESK atgādina, ka koplīguma sarunas ir ļoti piemērots instruments, ar kuru panākt līdzsvarotu regulējumu, kas dod iespēju pakāpeniskai un taisnīgai virzībai uz lielākas labklājības un ražīguma ekonomiku. Tāpēc Komiteja aicina ātrāk un efektīvāk virzīties uz zaļām koplīguma sarunām, kurās sociālajiem partneriem dažādos sarunu līmeņos ir nepārtraukta un nozīmīga loma līdzsvarotu risinājumu rašanā, kas uzņēmumiem vajadzīgi, lai palielinātu to ilgtspēju, noturību un ražīgumu un nostiprinātu tajos pienācīgas kvalitātes nodarbinātību. |
| --- | --- |

1.9.

EESK atgādina, ka koplīguma sarunas ir ļoti piemērots instruments, ar kuru panākt līdzsvarotu regulējumu, kas dod iespēju pakāpeniskai un taisnīgai virzībai uz lielākas labklājības un ražīguma ekonomiku. Tāpēc Komiteja aicina ātrāk un efektīvāk virzīties uz zaļām koplīguma sarunām, kurās sociālajiem partneriem dažādos sarunu līmeņos ir nepārtraukta un nozīmīga loma līdzsvarotu risinājumu rašanā, kas uzņēmumiem vajadzīgi, lai palielinātu to ilgtspēju, noturību un ražīgumu un nostiprinātu tajos pienācīgas kvalitātes nodarbinātību.

| 1.10. | EESK uzskata, ka uzņēmumiem un darba ņēmējiem jābūt pienācīgām iespējām iesaistīties diskusijā par zaļo pārkārtošanos. Zaļināšanas un digitalizācijas ietekme uz darba tirgu pārveidi ir ātra un plaša, tāpēc ir vajadzīga agrīna un efektīva sociālo partneru iesaiste saskaņā ar valstu ražošanas attiecību sistēmām, lai apzinātu risinājumus, kas būtu pielāgoti nozarēm vietējā līmenī. Tāpēc Komiteja uzskata, ka ir lietderīgi un svarīgi visos ES un dalībvalstu līmeņos un pat pasaules līmenī veicināt ne tikai sociālo dialogu, bet, vajadzības gadījumā, arī koplīguma sarunas, vienlaikus pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju. ES un dalībvalstīm ir jāveicina arī arodbiedrību un darba ņēmēju pārstāvju efektīvākas tiesības uz informāciju, apspriešanos un kolektīvo viedokļa paušanu saistībā ar uzņēmējdarbības ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata, ka uzņēmumiem un darba ņēmējiem jābūt pienācīgām iespējām iesaistīties diskusijā par zaļo pārkārtošanos. Zaļināšanas un digitalizācijas ietekme uz darba tirgu pārveidi ir ātra un plaša, tāpēc ir vajadzīga agrīna un efektīva sociālo partneru iesaiste saskaņā ar valstu ražošanas attiecību sistēmām, lai apzinātu risinājumus, kas būtu pielāgoti nozarēm vietējā līmenī. Tāpēc Komiteja uzskata, ka ir lietderīgi un svarīgi visos ES un dalībvalstu līmeņos un pat pasaules līmenī veicināt ne tikai sociālo dialogu, bet, vajadzības gadījumā, arī koplīguma sarunas, vienlaikus pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju. ES un dalībvalstīm ir jāveicina arī arodbiedrību un darba ņēmēju pārstāvju efektīvākas tiesības uz informāciju, apspriešanos un kolektīvo viedokļa paušanu saistībā ar uzņēmējdarbības ietekmi uz vidi.

| 1.11. | EESK norāda, ka pēdējos desmit gados ir bijuši daži veiksmīgi zaļo koplīguma sarunu piemēri gan valstu, gan ES līmenī. Eiropas Savienības līmenī var minēt sarunu praksi Responsible care (5) Eiropas ķīmisko vielu ražošanas sektorā. Attiecībā uz valstu paraugpraksi EESK konstatē, ka noderīgas ir bijušas līgumu klauzulas, kas iekļautas Itālijas, Spānijas un Francijas līgumos un ar kurām uzņēmumos un/vai darbības nozarēs tiek veicināta par vides jautājumiem atbildīgo personu loma, kā arī vidiskās pārvaldības apvienoto komiteju (kas paredzētas arī sertifikācijas standartos, piemēram, EMAS un ISO 14001) loma. Tikpat noderīgas ir klauzulas par ilgtspējīgu darbaspēka mobilitāti vai atzītas arodbiedrību tiesības celt trauksmi vides jomā u. c. |
| --- | --- |

1.11.

EESK norāda, ka pēdējos desmit gados ir bijuši daži veiksmīgi zaļo koplīguma sarunu piemēri gan valstu, gan ES līmenī. Eiropas Savienības līmenī var minēt sarunu praksi Responsible care

5

| 1.12. | EESK aicina ES un dalībvalstis plašāk atbalstīt darbības un iniciatīvas, kas stimulēs darba devējus un darba ņēmējus pielāgoties zaļajai pārveidei, un apsvērt iespēju cita starpā izstrādāt koncepciju par izraudzītiem darbiniekiem, kuri būtu vides pārkārtošanās pārstāvji vai kontaktpersonas jautājumos, kas saistīti ar darbavietas vidisko un ekoloģisko pārkārtošanos. Uzņēmumos vadītāji un darba ņēmēju pārstāvji varētu apsvērt, vai vajag izraudzīties cilvēkus, kuru pienākums (papildus viņu pamatpienākumiem) būtu palīdzēt risināt jautājumus, kas saistīti ar uzņēmuma pielāgošanos zaļās pārkārtošanās procesam. EESK aicina dalībvalstis radīt stimulus, kas nepieciešami, lai ikviens uzņēmums un/vai darbības sektors izraudzītos šādus pārstāvjus vai kontaktpersonas vidiskās pārkārtošanās jomā. Ieteicams arī ar profesionālās apmācības palīdzību uzlabot cilvēku spējas un zināšanas vides jomā. |
| --- | --- |

1.12.

EESK aicina ES un dalībvalstis plašāk atbalstīt darbības un iniciatīvas, kas stimulēs darba devējus un darba ņēmējus pielāgoties zaļajai pārveidei, un apsvērt iespēju cita starpā izstrādāt koncepciju par izraudzītiem darbiniekiem, kuri būtu vides pārkārtošanās pārstāvji vai kontaktpersonas jautājumos, kas saistīti ar darbavietas vidisko un ekoloģisko pārkārtošanos. Uzņēmumos vadītāji un darba ņēmēju pārstāvji varētu apsvērt, vai vajag izraudzīties cilvēkus, kuru pienākums (papildus viņu pamatpienākumiem) būtu palīdzēt risināt jautājumus, kas saistīti ar uzņēmuma pielāgošanos zaļās pārkārtošanās procesam. EESK aicina dalībvalstis radīt stimulus, kas nepieciešami, lai ikviens uzņēmums un/vai darbības sektors izraudzītos šādus pārstāvjus vai kontaktpersonas vidiskās pārkārtošanās jomā. Ieteicams arī ar profesionālās apmācības palīdzību uzlabot cilvēku spējas un zināšanas vides jomā.

| 1.13. | Kopīgās 2022.–2024. gada darba programmas (6) īstenošanā ES sociālie partneri izstrādās zaļās pārkārtošanās rīcības satvaru. Dalībvalstīm būtu jāveido pienācīgs satvars, kas veicinātu starpnozaru līgumu īstenošanu un popularizēšanu, pilnībā ievērojot kolektīvo autonomiju, nolūkā sekmēt atbilstīgu un taisnīgu ieteikumu, vadlīniju un standartu izstrādi, un panāktu, ka zaļās koplīguma sarunas kļūst par galveno instrumentu, kas nodrošina līdzsvarotus ražošanas modeļus vides aizsardzībai. Ņemot vērā uzdevuma mērogu un sarežģītību, EESK ir pārliecināta, ka produktīvas zaļās ekonomikas veidošanā ir jāiesaista visi koplīguma sarunu līmeņi nozaru un uzņēmumu, ES un valstu, arī starptautiskais līmenis. |
| --- | --- |

1.13.

Kopīgās 2022.–2024. gada darba programmas (6

| 1.14. | EESK uzskata, ka gaisa kvalitāte ir svarīgs veselības un drošības aspekts, un atzīst, ka PVO ir noteikusi jaunas vērtības un globālas pamatnostādnes. EESK ierosina zaļajās koplīguma sarunās ņemt tos vērā. Ņemot vērā EMAS un direktīvu par korporatīvo sociālās ilgtspējas ziņojumu sniegšanu, ir svarīgi veicināt darba ņēmēju līdzdalību un apmācības programmas vidiskās pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

1.14.

EESK uzskata, ka gaisa kvalitāte ir svarīgs veselības un drošības aspekts, un atzīst, ka PVO ir noteikusi jaunas vērtības un globālas pamatnostādnes. EESK ierosina zaļajās koplīguma sarunās ņemt tos vērā. Ņemot vērā EMAS

| 1.15. | EESK aicina dalībvalstis pilnībā transponēt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1937 (7) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem, tostarp vides tiesību jomā. |
| --- | --- |

1.15.

EESK aicina dalībvalstis pilnībā transponēt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1937 (7

2.   Vispārīga informācija, atzinuma mērķis un kopsavilkums

Vispārīga informācija, atzinuma mērķis un kopsavilkums

| 2.1. | EESK atbalsta ES apņemšanos kļūt par zaļās pārkārtošanās virzītājspēku, paātrinot politikas, resursu, tostarp finanšu resursu, un tehnoloģiju izvēršanu, kas vajadzīga, lai panāktu ražošanas sistēmas strauju dekarbonizāciju. Ir jāgarantē taisnīga pārkārtošanās, kā tas ierosināts atzinumā par tematu “Enerģētikas politika un darba tirgus” (8). Lai to panāktu, svarīga nozīme ir sociālajam dialogam un koplīguma sarunām, pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju un valstu darba attiecību sistēmu īpatnības. |
| --- | --- |

2.1.

EESK atbalsta ES apņemšanos kļūt par zaļās pārkārtošanās virzītājspēku, paātrinot politikas, resursu, tostarp finanšu resursu, un tehnoloģiju izvēršanu, kas vajadzīga, lai panāktu ražošanas sistēmas strauju dekarbonizāciju. Ir jāgarantē taisnīga pārkārtošanās, kā tas ierosināts atzinumā par tematu “Enerģētikas politika un darba tirgus” (8

| 2.2. | EESK apzinās, ka zaļā pārkārtošanās un ekonomikas dekarbonizācija Eiropas Savienībā ietekmēs nodarbinātību un iedzīvotāju, it sevišķi visneaizsargātāko iedzīvotāju, dzīves apstākļus. Lai mazinātu pārkārtošanās ietekmi uz uzņēmumiem, darba ņēmējiem un sabiedrību kopumā, ir svarīgi, lai pārkārtošanās tiktu īstenota taisnīgi. Pārkārtošanās ir jāizmanto arī kā iespēja uzlabot neaizsargātāko personu situāciju. |
| --- | --- |

2.2.

EESK apzinās, ka zaļā pārkārtošanās un ekonomikas dekarbonizācija Eiropas Savienībā ietekmēs nodarbinātību un iedzīvotāju, it sevišķi visneaizsargātāko iedzīvotāju, dzīves apstākļus. Lai mazinātu pārkārtošanās ietekmi uz uzņēmumiem, darba ņēmējiem un sabiedrību kopumā, ir svarīgi, lai pārkārtošanās tiktu īstenota taisnīgi. Pārkārtošanās ir jāizmanto arī kā iespēja uzlabot neaizsargātāko personu situāciju.

| 2.3. | EESK uzsver, ka dokumentā “Vadlīnijas taisnīgai pārejai uz vidiski ilgtspējīgu ekonomiku un sabiedrību visiem” (2015. g.) (9) SDO ir uzsvērusi valdību un sociālo partneru lomu saskaņotas politikas nodrošināšanā un institucionālās kārtības izveidē ar mērķi panākt ilgtspējīgu attīstību visiem un norādījusi, ka ir jāveicina vides noteikumu iekļaušana koplīguma sarunās visos līmeņos. Komiteja arī uzsver priekšrocības, ko vadošajām amatpersonām un darbiniekiem sniedz īpašas apmācības saistības šajā jomā. |
| --- | --- |

2.3.

EESK uzsver, ka dokumentā “Vadlīnijas taisnīgai pārejai uz vidiski ilgtspējīgu ekonomiku un sabiedrību visiem” (2015. g.) (9

| 2.4. | Vadlīnijās brīvprātīgām vides vadības un audita sistēmām (EMAS) Eiropas Komisija ii atzinusi, ka svarīga nozīme ir kanāliem, kas nodrošina darba ņēmēju un viņu pārstāvju efektīvu iesaisti uzņēmumu zaļajā pārvaldībā. Vispiemērotākais veids, kā darbaspēku plašāk iesaistīt vidiskajā pārvaldībā, ir sociālo partneru iesaistīšana un, attiecīgā gadījumā, koplīguma sarunas saskaņā ar valstu darba attiecību sistēmām un praksi. Eiropas sociālo tiesību pīlāra 8. pantā ir uzsvērts, ka ir nepieciešams veicināt sociālo dialogu un darba ņēmēju līdzdalību sociālajā, ekonomikas un nodarbinātības politikā un aicināt sociālos partnerus vest sarunas par koplīgumiem. Arī Padomes 2022. gada 16. jūnija ieteikumā par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, ir uzsvērta sociālo partneru svarīgā loma šīs pārkārtošanās ietekmes uz nodarbinātību pārvaldībā (18. apsvērums). |
| --- | --- |

2.4.

Vadlīnijās brīvprātīgām vides vadības un audita sistēmām (EMAS

| 2.5. | Pamatojoties uz sociālo partneru neatkarīgas gribas atzīšanu un pilnīgu ievērošanu, EESK ņem vērā pašreizējās ES prezidentvalsts Spānijas valdības, kura pieprasījusi izstrādāt šo izpētes atzinumu, deklarāciju par tāda tiesiskā regulējuma un stimulu politikas izstrādi, kas veicinātu zaļās koplīguma sarunas. Šajā atzinumā ir izklāstīta EESK atbilde un priekšlikumi attiecībā uz Spānijas prezidentūras pieprasījumu. |
| --- | --- |

2.5.

Pamatojoties uz sociālo partneru neatkarīgas gribas atzīšanu un pilnīgu ievērošanu, EESK ņem vērā pašreizējās ES prezidentvalsts Spānijas valdības, kura pieprasījusi izstrādāt šo izpētes atzinumu, deklarāciju par tāda tiesiskā regulējuma un stimulu politikas izstrādi, kas veicinātu zaļās koplīguma sarunas. Šajā atzinumā ir izklāstīta EESK atbilde un priekšlikumi attiecībā uz Spānijas prezidentūras pieprasījumu.

3.   Eiropas konteksts un zinātniskie dati par koplīguma sarunu nozīmi zaļās pārkārtošanās procesā

Eiropas konteksts un zinātniskie dati par koplīguma sarunu nozīmi zaļās pārkārtošanās procesā

| 3.1. | EESK konstatē arvien vairāk zinātnisku pierādījumu par koplīguma sarunu plašajām iespējām un daudzajām priekšrocībām vides ilgtspējas veicināšanā, ekonomikas dekarbonizācijā, aprites ekonomikas veicināšanā un cīņā pret klimata pārmaiņām, ņemot vērā būtisko ieguldījumu, ko šo mērķu sasniegšanā sniedz koplīguma sarunām raksturīgie aspekti, piemēram, darba ņēmēju mobilitāte, darba organizēšanas veidi, darbinieku iespējas veicināt zaļās pārkārtošanās procesus, drošas un veselīgas vides nodrošināšana, dzimumu līdztiesības jautājumi utt., kā norādīts Eiropas sociālo partneru 2017. gada 30. maija deklarācijā (10) par zaļās ekonomikas potenciāla izmantošanu darbvietu radīšanai un 2021. gada 7. oktobra kopīgajā projektā un ieteikumos (11) par aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

3.1.

EESK konstatē arvien vairāk zinātnisku pierādījumu par koplīguma sarunu plašajām iespējām un daudzajām priekšrocībām vides ilgtspējas veicināšanā, ekonomikas dekarbonizācijā, aprites ekonomikas veicināšanā un cīņā pret klimata pārmaiņām, ņemot vērā būtisko ieguldījumu, ko šo mērķu sasniegšanā sniedz koplīguma sarunām raksturīgie aspekti, piemēram, darba ņēmēju mobilitāte, darba organizēšanas veidi, darbinieku iespējas veicināt zaļās pārkārtošanās procesus, drošas un veselīgas vides nodrošināšana, dzimumu līdztiesības jautājumi utt., kā norādīts Eiropas sociālo partneru 2017. gada 30. maija deklarācijā (10

11

| 3.2. | EESK uzskata, ka zaļās koplīguma sarunas visos līmeņos ir iedzīvotāju demokrātiskās līdzdalības principa neatņemama sastāvdaļa, kas šajā gadījumā izpaužas kā sociālo partneru īpašā loma darba tirgū un ir būtisks faktors, lai efektīvi un sociāli taisnīgi reaģētu uz ārkārtas situāciju klimata jomā un ekonomikas un sabiedrības zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

3.2.

EESK uzskata, ka zaļās koplīguma sarunas visos līmeņos ir iedzīvotāju demokrātiskās līdzdalības principa neatņemama sastāvdaļa, kas šajā gadījumā izpaužas kā sociālo partneru īpašā loma darba tirgū un ir būtisks faktors, lai efektīvi un sociāli taisnīgi reaģētu uz ārkārtas situāciju klimata jomā un ekonomikas un sabiedrības zaļo pārkārtošanos.

| 3.3. | Lai Eiropas Savienībā īstenotu atjaunīgās enerģijas politiku, ir jāpanāk līdzsvars starp ekonomikas, vides un sociālajiem mērķiem. Tāpēc šiem zaļās pārkārtošanās procesiem ES ir vajadzīgi jauni instrumenti, kas nodrošinātu to pienācīgu saskaņotību un veicinātu indivīdu un aktīvo iedzīvotāju integrāciju darba tirgū. Zaļās koplīguma sarunas ir noderīgs rīks, ar ko panākt šādu līdzsvaru. |
| --- | --- |

3.3.

Lai Eiropas Savienībā īstenotu atjaunīgās enerģijas politiku, ir jāpanāk līdzsvars starp ekonomikas, vides un sociālajiem mērķiem. Tāpēc šiem zaļās pārkārtošanās procesiem ES ir vajadzīgi jauni instrumenti, kas nodrošinātu to pienācīgu saskaņotību un veicinātu indivīdu un aktīvo iedzīvotāju integrāciju darba tirgū. Zaļās koplīguma sarunas ir noderīgs rīks, ar ko panākt šādu līdzsvaru.

| 3.4. | Ņemot vērā klimata pārmaiņu paātrināšanos, ir svarīgi noskaidrot, kuras saimnieciskās darbības un nodarbinātības jomas klimata krīze un tās tiešās sekas skar vai skars visvairāk gan ekonomikas, darba, veselības un sociālās aizsardzības nosacījumu ziņā, gan attiecībā uz prognozēm, kas saistītas ar uzņēmējdarbības un darbaspēka mobilitāti, lai noteiktu piemērotus pasākumus klimata pārmaiņu seku mazināšanai. |
| --- | --- |

3.4.

Ņemot vērā klimata pārmaiņu paātrināšanos, ir svarīgi noskaidrot, kuras saimnieciskās darbības un nodarbinātības jomas klimata krīze un tās tiešās sekas skar vai skars visvairāk gan ekonomikas, darba, veselības un sociālās aizsardzības nosacījumu ziņā, gan attiecībā uz prognozēm, kas saistītas ar uzņēmējdarbības un darbaspēka mobilitāti, lai noteiktu piemērotus pasākumus klimata pārmaiņu seku mazināšanai.

| 3.5. | ES ir vadošā pozīcijā inovatīvu tīras enerģijas ražošanas procesu jomā, ar kuriem paredzēts novērst vides un sociālo nelīdzsvarotību un kurus papildina ekonomiskas pārmaiņas, kas rada jaunas pienācīgas kvalitātes nodarbinātības iespējas, piemēram, atjaunīgās enerģijas jomā. EESK aicina pastiprināt izpēti šajā jomā, kā arī finansiāli atbalstīt attiecīgo uzņēmumu investīcijas. |
| --- | --- |

3.5.

ES ir vadošā pozīcijā inovatīvu tīras enerģijas ražošanas procesu jomā, ar kuriem paredzēts novērst vides un sociālo nelīdzsvarotību un kurus papildina ekonomiskas pārmaiņas, kas rada jaunas pienācīgas kvalitātes nodarbinātības iespējas, piemēram, atjaunīgās enerģijas jomā. EESK aicina pastiprināt izpēti šajā jomā, kā arī finansiāli atbalstīt attiecīgo uzņēmumu investīcijas.

| 3.6. | EESK ar gandarījumu norāda, ka arvien vairāk uzņēmumu ievieš korporatīvās sociālās atbildības sistēmu, kas ietver reālas saistības attiecībā uz ilgtspējīgu vidisko pārvaldību. EESK ņem vērā pētījumus, kas liecina par to, ka korporatīvās sociālās atbildības programmas, kurās uzņēmumi piedalās ar nolīgumu vai konvenciju starpniecību, nodrošina lielākas garantijas attiecībā uz nopietnību un efektivitāti. |
| --- | --- |

3.6.

EESK ar gandarījumu norāda, ka arvien vairāk uzņēmumu ievieš korporatīvās sociālās atbildības sistēmu, kas ietver reālas saistības attiecībā uz ilgtspējīgu vidisko pārvaldību. EESK ņem vērā pētījumus, kas liecina par to, ka korporatīvās sociālās atbildības programmas, kurās uzņēmumi piedalās ar nolīgumu vai konvenciju starpniecību, nodrošina lielākas garantijas attiecībā uz nopietnību un efektivitāti.

| 3.7. | Galvenais līdzeklis, kā strukturēt darba ņēmēju līdzdalību taisnīgas pārkārtošanās procesos, ir iekļaut šādas klauzulas dažādu līmeņu koplīgumos atbilstīgi dažādu darba attiecību sistēmu iezīmēm. Koplīgumi var būtiski veicināt darba devēju un darba ņēmēju sadarbību, kuras mērķis ir kopīgi reaģēt uz zaļo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

3.7.

Galvenais līdzeklis, kā strukturēt darba ņēmēju līdzdalību taisnīgas pārkārtošanās procesos, ir iekļaut šādas klauzulas dažādu līmeņu koplīgumos atbilstīgi dažādu darba attiecību sistēmu iezīmēm. Koplīgumi var būtiski veicināt darba devēju un darba ņēmēju sadarbību, kuras mērķis ir kopīgi reaģēt uz zaļo pārkārtošanos.

| 3.8. | Pašlaik sociālās atbildības klauzulas tiek pamazām iekļautas koplīguma sarunās. Tādējādi koplīguma sarunas papildina zaļo publisko iepirkumu, kas iekļauts sociālajā atbildībā. Kā piemēru var minēt ķīmijas nozari, kas šajā jomā ir avangardā. Lai īstenotu Eiropas zaļo kursu, ir vajadzīgs jauns, īpašs un viendabīgs marķēšanas satvars, kas nodrošinātu ekonomisku un ekoloģisku informāciju, kas palīdzētu publiskā un privātā sektora lēmumu pieņemšanā. Eiropas ekomarķējuma stratēģija varētu uzlabot ilgtspējīgu publisko iepirkumu un stimulēt apritīgumu un informācijas plūsmu; tomēr šajā stratēģijā ir jāievēro tādi svarīgi nosacījumi kā izmaksu efektivitāte, konfidencialitāte un proporcionalitāte. |
| --- | --- |

3.8.

Pašlaik sociālās atbildības klauzulas tiek pamazām iekļautas koplīguma sarunās. Tādējādi koplīguma sarunas papildina zaļo publisko iepirkumu, kas iekļauts sociālajā atbildībā. Kā piemēru var minēt ķīmijas nozari, kas šajā jomā ir avangardā. Lai īstenotu Eiropas zaļo kursu, ir vajadzīgs jauns, īpašs un viendabīgs marķēšanas satvars, kas nodrošinātu ekonomisku un ekoloģisku informāciju, kas palīdzētu publiskā un privātā sektora lēmumu pieņemšanā. Eiropas ekomarķējuma stratēģija varētu uzlabot ilgtspējīgu publisko iepirkumu un stimulēt apritīgumu un informācijas plūsmu; tomēr šajā stratēģijā ir jāievēro tādi svarīgi nosacījumi kā izmaksu efektivitāte, konfidencialitāte un proporcionalitāte.

| 3.9. | Gaisa kvalitāte ir svarīgs darba veselības un drošības aspekts iekštelpās un ārpus telpām; tā ietekmē darba apstākļus, un tas būtu jāņem vērā koplīguma sarunās. Nesen PVO noteica jaunas vērtības un globālas pamatnostādnes attiecībā uz gaisa kvalitāti un tās ietekmi uz cilvēku veselību, tostarp ārpus telpām strādājošo cilvēku arodveselību. Tas nozīmē, ka varētu būt nepieciešams grozīt pašlaik ES spēkā esošos noteikumus. Šīs izmaiņas ietekmēs arī koplīguma sarunas par darba vidi un pakalpojumu sniegšanas vidiskajiem nosacījumiem, kā arī ieguldījumu izmaksas. |
| --- | --- |

3.9.

Gaisa kvalitāte ir svarīgs darba veselības un drošības aspekts iekštelpās un ārpus telpām; tā ietekmē darba apstākļus, un tas būtu jāņem vērā koplīguma sarunās. Nesen PVO noteica jaunas vērtības un globālas pamatnostādnes attiecībā uz gaisa kvalitāti un tās ietekmi uz cilvēku veselību, tostarp ārpus telpām strādājošo cilvēku arodveselību. Tas nozīmē, ka varētu būt nepieciešams grozīt pašlaik ES spēkā esošos noteikumus. Šīs izmaiņas ietekmēs arī koplīguma sarunas par darba vidi un pakalpojumu sniegšanas vidiskajiem nosacījumiem, kā arī ieguldījumu izmaksas.

| 3.10. | ES ir izstrādājusi tiesisko regulējumu, kas veicina vidiskās pārvaldības integrēšanu uzņēmumos. Šis regulējums būs patiešām efektīvs tikai tad, ja būs aktīvi iesaistīti darba ņēmēji un viņu pārstāvji. Tas attiecas uz brīvprātīgām vides pārvaldības sistēmām (EMAS (12)) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/95/ES (13) (Direktīva par korporatīvo ilgtspējas ziņu sniegšanu). Uzsvars tajos ir likts uz darba ņēmēju iesaisti un mācību programmām vidiskās pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

3.10.

ES ir izstrādājusi tiesisko regulējumu, kas veicina vidiskās pārvaldības integrēšanu uzņēmumos. Šis regulējums būs patiešām efektīvs tikai tad, ja būs aktīvi iesaistīti darba ņēmēji un viņu pārstāvji. Tas attiecas uz brīvprātīgām vides pārvaldības sistēmām (EMAS

12

13

| 3.11. | EESK norāda, ka Eiropas līmenī pieaug tādu pētījumu skaits, kuros uzsvērtas priekšrocības, ko sniedz zaļās koplīguma sarunas kā instruments ilgtspējīgu ražošanas procesu veicināšanai, izmantojot vienošanās, kurās iekļautas zaļā pašregulējuma klauzulas. Koplīguma sarunas, kurās ievērotas valstu darba attiecību sistēmu iezīmes un sociālo partneru autonomija, var palīdzēt rast konsensu par konkrētiem pasākumiem, kas uzņēmumiem jāveic, lai veicinātu taisnīgu pārkārtošanos. |
| --- | --- |

3.11.

EESK norāda, ka Eiropas līmenī pieaug tādu pētījumu skaits, kuros uzsvērtas priekšrocības, ko sniedz zaļās koplīguma sarunas kā instruments ilgtspējīgu ražošanas procesu veicināšanai, izmantojot vienošanās, kurās iekļautas zaļā pašregulējuma klauzulas. Koplīguma sarunas, kurās ievērotas valstu darba attiecību sistēmu iezīmes un sociālo partneru autonomija, var palīdzēt rast konsensu par konkrētiem pasākumiem, kas uzņēmumiem jāveic, lai veicinātu taisnīgu pārkārtošanos.

4.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | EESK norāda, ka pētījumos par koplīguma sarunām ES valstīs secināts, ka vides tematikai koplīgumos nav pievērsta pietiekama uzmanība. EESK aicina ES un dalībvalstis vairāk atbalstīt darbības un iniciatīvas, kas rosinās darba devējus un darba ņēmējus pielāgoties zaļajai pārkārtošanai, ņemot vērā praksi, kas saistīta ar informēšanu un konsultācijām darbavietā. |
| --- | --- |

4.1.

EESK norāda, ka pētījumos par koplīguma sarunām ES valstīs secināts, ka vides tematikai koplīgumos nav pievērsta pietiekama uzmanība. EESK aicina ES un dalībvalstis vairāk atbalstīt darbības un iniciatīvas, kas rosinās darba devējus un darba ņēmējus pielāgoties zaļajai pārkārtošanai, ņemot vērā praksi, kas saistīta ar informēšanu un konsultācijām darbavietā.

| 4.2. | Labi pārvaldīta pāreja uz bezemisiju ekonomiku ir svarīga, lai reaģētu uz ārkārtas situāciju klimata jomā, bet tā var arī stimulēt ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas atveseļošanu. Tomēr ir vajadzīgi ilgtermiņa pasākumi, kuriem jāparedz ilgtspējīgi finansēšanas mehānismi un līdzdalīga un stabila pārvaldība. |
| --- | --- |

4.2.

Labi pārvaldīta pāreja uz bezemisiju ekonomiku ir svarīga, lai reaģētu uz ārkārtas situāciju klimata jomā, bet tā var arī stimulēt ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas atveseļošanu. Tomēr ir vajadzīgi ilgtermiņa pasākumi, kuriem jāparedz ilgtspējīgi finansēšanas mehānismi un līdzdalīga un stabila pārvaldība.

| 4.3. | Šādā līdzdalīgas pārvaldības modelī koplīguma sarunas ir instruments, ar kura palīdzību pielāgot darba vidi jaunajam uzdevumam, kas saistīts ar pilnībā ilgtspējīgu ražošanas modeli. Tas ir saistīts ar šā modeļa spēju nekavējoties reaģēt, tā tuvumu nozaru realitātei un potenciālu piedāvāt pielāgotus risinājumus, tostarp nodarbinātības un uzņēmumu aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

4.3.

Šādā līdzdalīgas pārvaldības modelī koplīguma sarunas ir instruments, ar kura palīdzību pielāgot darba vidi jaunajam uzdevumam, kas saistīts ar pilnībā ilgtspējīgu ražošanas modeli. Tas ir saistīts ar šā modeļa spēju nekavējoties reaģēt, tā tuvumu nozaru realitātei un potenciālu piedāvāt pielāgotus risinājumus, tostarp nodarbinātības un uzņēmumu aizsardzības jomā.

| 4.4. | EESK iesaka Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar nozaru sociālajiem partneriem izvērtēt, cik lielu pievienoto vērtību dotu pētījumi par klimata ārkārtas situācijas un zaļās pārkārtošanās ietekmi uz nodarbinātību dažādās ražošanas nozarēs, lai apzinātu un ierosinātu pasākumus, ar kuriem efektīvi reaģēt uz ekonomikas dalībnieku vajadzībām un palīdzēt dažādām koplīguma sarunu struktūrām pārvaldīt taisnīgu pārkārtošanos attiecīgajos koplīgumos. |
| --- | --- |

4.4.

EESK iesaka Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar nozaru sociālajiem partneriem izvērtēt, cik lielu pievienoto vērtību dotu pētījumi par klimata ārkārtas situācijas un zaļās pārkārtošanās ietekmi uz nodarbinātību dažādās ražošanas nozarēs, lai apzinātu un ierosinātu pasākumus, ar kuriem efektīvi reaģēt uz ekonomikas dalībnieku vajadzībām un palīdzēt dažādām koplīguma sarunu struktūrām pārvaldīt taisnīgu pārkārtošanos attiecīgajos koplīgumos.

| 4.5. | EESK mudina sociālos partnerus iekļaut koplīgumos zaļās pārkārtošanās procesus, attiecīgā gadījumā ņemot vērā to starpnozaru un nozaru prioritātes. Eiropas līmenī viens no šādiem piemēriem ir globālās programmas Responsible Care iekļaušana Eiropas ķīmiskās nozares koplīgumos. |
| --- | --- |

4.5.

EESK mudina sociālos partnerus iekļaut koplīgumos zaļās pārkārtošanās procesus, attiecīgā gadījumā ņemot vērā to starpnozaru un nozaru prioritātes. Eiropas līmenī viens no šādiem piemēriem ir globālās programmas Responsible Care

5.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 5.1. | EESK uzskata, ka koplīguma sarunās zaļo jautājumu apspriešana ir jāvirza uz klauzulām, par kurām sociālie partneri var panākt vienošanos koplīgumos, kuriem ir tieša un netieša ietekme uz vidi. Koplīgumi cita starpā var ietvert šādus aspektus:






  a) | uzņēmumu darbības ietekme uz vidi; |
| --- | --- | --- |

5.1.

EESK uzskata, ka koplīguma sarunās zaļo jautājumu apspriešana ir jāvirza uz klauzulām, par kurām sociālie partneri var panākt vienošanos koplīgumos, kuriem ir tieša un netieša ietekme uz vidi. Koplīgumi cita starpā var ietvert šādus aspektus:

a)

uzņēmumu darbības ietekme uz vidi;

| b) | darba ņēmēju aizsardzība pret vides un klimata pārmaiņu sekām; |
| --- | --- |

b)

darba ņēmēju aizsardzība pret vides un klimata pārmaiņu sekām;

| c) | zaļās pārveides ietekme uz uzņēmuma darbību, proti, darba organizāciju, mainīgajiem profesionālajiem profiliem un darbinieku prasmēm; |
| --- | --- |

c)

zaļās pārveides ietekme uz uzņēmuma darbību, proti, darba organizāciju, mainīgajiem profesionālajiem profiliem un darbinieku prasmēm;

| d) | a), b) un c) apakšpunkta īstenošanas iekšējā uzraudzība. |
| --- | --- |

d)

a), b) un c) apakšpunkta īstenošanas iekšējā uzraudzība.

EESK vēlas uzsvērt, ka koplīguma sarunas ir svarīgs instruments, kas var palīdzēt uzņēmumiem un darba ņēmējiem pārvarēt klimata krīzes radītās problēmas, tostarp uzņēmumiem radušās izmaksas.

| 5.2. | EESK uzskata, ka Eiropas Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 154., 155. un 156. pantu ir jāmudina dalībvalstis veicināt uzņēmumu vidiskās pārvaldības iekļaušanu sociālajā dialogā un koplīguma sarunās. Koplīguma sarunas ir noderīgs līdzeklis, kas var veicināt organizāciju, nodarbinātības un darba apstākļu pielāgošanu klimata pārmaiņu sekām, un dod iespēju novērtēt un parādīt uzņēmumu investīciju izmaksas, lai saglabātu uzņēmumus un pielāgotu tos godīgas konkurences prasībām. |
| --- | --- |

5.2.

EESK uzskata, ka Eiropas Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 154., 155. un 156. pantu ir jāmudina dalībvalstis veicināt uzņēmumu vidiskās pārvaldības iekļaušanu sociālajā dialogā un koplīguma sarunās. Koplīguma sarunas ir noderīgs līdzeklis, kas var veicināt organizāciju, nodarbinātības un darba apstākļu pielāgošanu klimata pārmaiņu sekām, un dod iespēju novērtēt un parādīt uzņēmumu investīciju izmaksas, lai saglabātu uzņēmumus un pielāgotu tos godīgas konkurences prasībām.

| 5.3. | Ievērojot sociālo partneru autonomiju un dalībvalstu koplīguma sarunu sistēmu daudzveidību, EESK uzskata, ka valstu tiesiskajā regulējumā un nozaru līgumos būtu lietderīgi paredzēt satvaru, kas ļautu ņemt vērā sociāli taisnīgas zaļās pārkārtošanās mērķi, nodrošinot, ka ražošanas pārmaiņas (tostarp uzņēmumu un sociālo izmaksu novērtējumu un to taisnīgu sadali) atbilst kvalitātei un drošībai iespējami lielākā skaitā darbvietu. Ņemot vērā dažādās darba attiecību sistēmas, varētu apsvērt iespēju:






  a) | veicināt darba ņēmēju pārstāvju tiesības uz informāciju un apspriešanos par uzņēmumu rīcību saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām saskaņā ar valsts noteikumiem un praksi; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Ievērojot sociālo partneru autonomiju un dalībvalstu koplīguma sarunu sistēmu daudzveidību, EESK uzskata, ka valstu tiesiskajā regulējumā un nozaru līgumos būtu lietderīgi paredzēt satvaru, kas ļautu ņemt vērā sociāli taisnīgas zaļās pārkārtošanās mērķi, nodrošinot, ka ražošanas pārmaiņas (tostarp uzņēmumu un sociālo izmaksu novērtējumu un to taisnīgu sadali) atbilst kvalitātei un drošībai iespējami lielākā skaitā darbvietu. Ņemot vērā dažādās darba attiecību sistēmas, varētu apsvērt iespēju:

a)

veicināt darba ņēmēju pārstāvju tiesības uz informāciju un apspriešanos par uzņēmumu rīcību saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām saskaņā ar valsts noteikumiem un praksi;

| b) | veicināt darba ņēmēju spēju veidošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

b)

veicināt darba ņēmēju spēju veidošanu šajā jomā;

| c) | iekļaut klauzulas, kas veicinātu darba ņēmēju līdzdalību vides jautājumu risināšanā un komitejās, kas atbild par vides jautājumiem, ja tādas ir izveidotas katras nozares uzņēmumiem, kas ieguvuši vides sertifikāciju saskaņā ar ISO 14001 vai EMAS standartiem; |
| --- | --- |

c)

iekļaut klauzulas, kas veicinātu darba ņēmēju līdzdalību vides jautājumu risināšanā un komitejās, kas atbild par vides jautājumiem, ja tādas ir izveidotas katras nozares uzņēmumiem, kas ieguvuši vides sertifikāciju saskaņā ar ISO 14001 vai EMAS standartiem;

EMAS

| d) | veicināt īpašu kopīgu struktūru izveidi vides jomā, ja tas iespējams, vai vides un taisnīgas pārkārtošanās kompetences piešķiršanu Drošības un veselības komitejai. |
| --- | --- |

d)

veicināt īpašu kopīgu struktūru izveidi vides jomā, ja tas iespējams, vai vides un taisnīgas pārkārtošanās kompetences piešķiršanu Drošības un veselības komitejai.

| 5.4. | EESK aicina ES un dalībvalstis plašāk atbalstīt darbības un iniciatīvas, kas stimulēs darba devējus un darba ņēmējus pielāgoties zaļajai pārkārtošanai, un apsvērt iespēju cita starpā izstrādāt koncepciju par izraudzītiem darbiniekiem, kuri būtu vides pārkārtošanās pārstāvji vai kontaktpersonas jautājumos, kas saistīti ar darbavietas vidisko un ekoloģisko pārkārtošanos. Uzņēmumos vadītāji un darba ņēmēju pārstāvji varētu apsvērt, vai vajag izraudzīties cilvēkus, kuru pienākums (papildus viņu pamatpienākumiem) būtu palīdzēt risināt jautājumus, kas saistīti ar uzņēmuma pielāgošanos zaļās pārkārtošanās procesam. EESK aicina dalībvalstis radīt stimulus, kas nepieciešami, lai ikviens uzņēmums un/vai darbības sektors izraudzītos šādus pārstāvjus vai kontaktpersonas vidiskās pārkārtošanās jomā. Ieteicams arī ar profesionālās apmācības palīdzību uzlabot cilvēku spējas un zināšanas vides jomā. |
| --- | --- |

5.4.

EESK aicina ES un dalībvalstis plašāk atbalstīt darbības un iniciatīvas, kas stimulēs darba devējus un darba ņēmējus pielāgoties zaļajai pārkārtošanai, un apsvērt iespēju cita starpā izstrādāt koncepciju par izraudzītiem darbiniekiem, kuri būtu vides pārkārtošanās pārstāvji vai kontaktpersonas jautājumos, kas saistīti ar darbavietas vidisko un ekoloģisko pārkārtošanos. Uzņēmumos vadītāji un darba ņēmēju pārstāvji varētu apsvērt, vai vajag izraudzīties cilvēkus, kuru pienākums (papildus viņu pamatpienākumiem) būtu palīdzēt risināt jautājumus, kas saistīti ar uzņēmuma pielāgošanos zaļās pārkārtošanās procesam. EESK aicina dalībvalstis radīt stimulus, kas nepieciešami, lai ikviens uzņēmums un/vai darbības sektors izraudzītos šādus pārstāvjus vai kontaktpersonas vidiskās pārkārtošanās jomā. Ieteicams arī ar profesionālās apmācības palīdzību uzlabot cilvēku spējas un zināšanas vides jomā.

| 5.5. | EESK aicina dalībvalstis izstrādāt atbilstīgu satvaru un nosacījumus ar mērķi veicināt mobilitātes klauzulu iekļaušanu koplīgumos, kas ietvertu ilgtspējīgas, veselīgas un drošas darbaspēka mobilitātes shēmas, ar kurām paredzēts samazināt privāto transportlīdzekļu izmantošanu un, tātad, arī to radītās emisijas. Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jāizveido efektīvas un iedarbīgas sistēmas. |
| --- | --- |

5.5.

EESK aicina dalībvalstis izstrādāt atbilstīgu satvaru un nosacījumus ar mērķi veicināt mobilitātes klauzulu iekļaušanu koplīgumos, kas ietvertu ilgtspējīgas, veselīgas un drošas darbaspēka mobilitātes shēmas, ar kurām paredzēts samazināt privāto transportlīdzekļu izmantošanu un, tātad, arī to radītās emisijas. Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jāizveido efektīvas un iedarbīgas sistēmas.

| 5.6. | EESK aicina dalībvalstis pilnībā transponēt Direktīvu (ES) 2019/1937 par to personu aizsardzību, kuras ziņo par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem, tostarp vides tiesību jomā. Šādas tiesības būtiski palīdzētu uzraudzīt atbilstību Eiropas atveseļošanas politikai, kuras pamatā ir ekoloģiski ilgtspējīga un sociāli taisnīga ekonomikas pārkārtošana. |
| --- | --- |

5.6.

EESK aicina dalībvalstis pilnībā transponēt Direktīvu (ES) 2019/1937 par to personu aizsardzību, kuras ziņo par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem, tostarp vides tiesību jomā. Šādas tiesības būtiski palīdzētu uzraudzīt atbilstību Eiropas atveseļošanas politikai, kuras pamatā ir ekoloģiski ilgtspējīga un sociāli taisnīga ekonomikas pārkārtošana.

| 5.7. | EESK aicina sociālos partnerus apsvērt iespēju veicināt atbilstīgu attiecību veidošanu un izstrādāt taisnīgus ieteikumus, pamatnostādnes un politikas, lai zaļās koplīguma sarunas kļūtu par vienu no labākajiem un kvalitatīvākajiem instrumentiem, kas nodrošinātu un veicinātu konkurētspējas un vietējās un globālās vides aizsardzības ziņā līdzsvarotu ražošanas modeli. |
| --- | --- |

5.7.

EESK aicina sociālos partnerus apsvērt iespēju veicināt atbilstīgu attiecību veidošanu un izstrādāt taisnīgus ieteikumus, pamatnostādnes un politikas, lai zaļās koplīguma sarunas kļūtu par vienu no labākajiem un kvalitatīvākajiem instrumentiem, kas nodrošinātu un veicinātu konkurētspējas un vietējās un globālās vides aizsardzības ziņā līdzsvarotu ražošanas modeli.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Enerģētikas politika un darba tirgus: ietekme uz nodarbinātību reģionos, kuros notiek enerģētikas pārkārtošana” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 146, 27.4.2023., 4. lpp.), https://www.eesc.europa.eu/lv/our-work/opinions-information-reports/opinions/energy-policy-and-labour-market-consequences-employment-regions-undergoing-energy-transitions.

1

(2)  https://www.epsu.org/article/what-green-collective-bargaining

2

(3)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2021-09-24_final_report_sp_project_on_circular_ecenomy_and_the_world_of_work.pdf

3

(4)  Šajā ieteikumā cita starpā norādīts: “Lai veicinātu zaļo pārkārtošanos iekļaujošā un demokrātiskā veidā, jau no paša sākuma visos politikas veidošanas līmeņos integrējot taisnīgas pārkārtošanās mērķus un nodrošinot efektīvu, visu sabiedrību aptverošu pieeju taisnīgas pārkārtošanās rīcībpolitikām, dalībvalstis tiek aicinātas: visos šajā ieteikumā paredzētajos politikas veidošanas un īstenošanas posmos aktīvi iesaistīt sociālos partnerus valsts, reģionālā un vietējā līmenī, vienlaikus ievērojot to autonomiju, tostarp, attiecīgā gadījumā izmantojot sociālo dialogu un kolektīvas sarunas. Turklāt arī turpmāk veicināt sociālo partneru pilnīgu iesaistīšanu rūpniecības ekosistēmu pārkārtošanas plānu izstrādē un īstenošanā saskaņā ar ES atjaunināto jauno industriālo stratēģiju.”

4

(5)  Lai pastāvīgi uzlabotu ķīmiskās rūpniecības darbību efektivitāti drošības, veselības aizsardzības un vides jomā saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principiem un ievērojot spēkā esošos tiesību aktus un šā nolīguma noteikumus, parakstītājas puses apņemas veicināt uzņēmumu pievienošanos starptautiskajai ķīmiskās rūpniecības programmai Responsible Care un sasniegtu mērķus, kas izvirzīti šajā ķīmiskās rūpniecības uzņēmumu brīvprātīgajā, publiskajā un aktīvajā iniciatīvā, kā arī sadarboties šajā jomā. https://www.feique.org/programa-responsible-care/

5

Responsible Care

(6)  https://www.businesseurope.eu/publications/european-social-dialogue-work-programme-2022-2024

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

7

(8)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Enerģētikas politika un darba tirgus: ietekme uz nodarbinātību reģionos, kuros notiek enerģētikas pārkārtošana” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 146, 27.4.2023., 4. lpp.).

8

(9)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_emp/@emp_ent/documents/publication/wcms_432859.pdf

9

(10)  https://www.etuc.org/sites/default/files/document/files/2017-05-29_kick_off_draft_declaration_eu_social_partners_on_green_jobs_final.pdf

10

(11)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2021-09-24_final_report_sp_project_on_circular_ecenomy_and_the_world_of_work.pdf

11

(12)  Komisijas Regula (ES) 2018/2026 (2018. gada 19. decembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) IV pielikumu (OV L 325, 20.12.2018., 18. lpp.).

12

EMAS

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/95/ES (2014. gada 22. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.).

13

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/34

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “HIV stigmatizācijas novēršanas pasākumi”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 293/06)

| Ziņotājs: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Nicoletta MERLO |

Ziņotājs:

Pietro Vittorio BARBIERI

Pietro Vittorio BARBIERI

Līdzziņotāja:

Nicoletta MERLO

Nicoletta MERLO

| Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums | Vēstule, 8.12.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants
  Izpētes atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 31.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 201/0/6 |

Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums

Vēstule, 8.12.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Izpētes atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

31.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

201/0/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē prezidentvalsts Spānijas iniciatīvu uzstādīt mērķi, ka līdz 2030. gadam Eiropā ir jāizskauž ar HIV saistīta stigmatizācija un diskriminācija. Šī problēma pārāk ilgi ir atstāta nerisināta, lai gan pieejamie dati nepārprotami liecina par to, ka tās negatīvās sekas joprojām pastāv dažādās vietās pasaulē un izpaužas īpašā sociālajā kontekstā un riska grupās. Tāpēc EESK piekrīt prezidentvalsts Spānijas viedoklim, ka ar HIV saistītas stigmatizācijas un diskriminācijas izbeigšana ir jāuzskata par vienu no ES darba kārtības politiskajām prioritātēm. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē prezidentvalsts Spānijas iniciatīvu uzstādīt mērķi, ka līdz 2030. gadam Eiropā ir jāizskauž ar HIV saistīta stigmatizācija un diskriminācija. Šī problēma pārāk ilgi ir atstāta nerisināta, lai gan pieejamie dati nepārprotami liecina par to, ka tās negatīvās sekas joprojām pastāv dažādās vietās pasaulē un izpaužas īpašā sociālajā kontekstā un riska grupās. Tāpēc EESK piekrīt prezidentvalsts Spānijas viedoklim, ka ar HIV saistītas stigmatizācijas un diskriminācijas izbeigšana ir jāuzskata par vienu no ES darba kārtības politiskajām prioritātēm.

| 1.2. | EESK piekrīt, ka ir nepieciešama Eiropas iestāžu augsta līmeņa deklarācija, kas 2023. gada 1. decembrī būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam, un apņemas to atbalstīt un iesaistīties ikvienā iespējamā līmenī, jebkurā veidā un formā. |
| --- | --- |

1.2.

EESK piekrīt, ka ir nepieciešama Eiropas iestāžu augsta līmeņa deklarācija, kas 2023. gada 1. decembrī būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam, un apņemas to atbalstīt un iesaistīties ikvienā iespējamā līmenī, jebkurā veidā un formā.

| 1.3. | Lai novērstu stigmatizāciju, diskrimināciju un izskaustu nepamatotus stereotipus, EESK uzskata, ka ir svarīgi, iesaistot pilsonisko sabiedrību, jauniešu un studentu organizācijas, stimulēt izpratnes veicināšanu, apmācību un informatīvos pasākumus, īpaši skolās. |
| --- | --- |

1.3.

Lai novērstu stigmatizāciju, diskrimināciju un izskaustu nepamatotus stereotipus, EESK uzskata, ka ir svarīgi, iesaistot pilsonisko sabiedrību, jauniešu un studentu organizācijas, stimulēt izpratnes veicināšanu, apmācību un informatīvos pasākumus, īpaši skolās.

| 1.4. | Lai aptvertu plašāku sabiedrību, ir jānosaka un jālikvidē šķēršļi, kas traucē piekļuvi pirmsekspozīcijas profilaksei un jāuzlabo piekļuve zālēm, kā arī pirmsekspozīcijas profilakses īstenošana, kas ir svarīga, lai līdz 2030. gadam sasniegtu AIDS epidēmijas izskaušanas mērķi. Preventīvi pasākumi, piemēram, pirmsekspozīcijas vai pēcekspozīcijas profilakse un ārstēšana kā profilakse spēcīgi ietekmē HIV un citu seksuāli transmisīvu infekciju kontroli. |
| --- | --- |

1.4.

Lai aptvertu plašāku sabiedrību, ir jānosaka un jālikvidē šķēršļi, kas traucē piekļuvi pirmsekspozīcijas profilaksei un jāuzlabo piekļuve zālēm, kā arī pirmsekspozīcijas profilakses īstenošana, kas ir svarīga, lai līdz 2030. gadam sasniegtu AIDS epidēmijas izskaušanas mērķi. Preventīvi pasākumi, piemēram, pirmsekspozīcijas vai pēcekspozīcijas profilakse un ārstēšana kā profilakse spēcīgi ietekmē HIV un citu seksuāli transmisīvu infekciju kontroli.

| 1.5. | Cilvēkiem ar HIV ir jābūt vienlīdzīgām piekļuves iespējām un tiesībām uz profesionālo izaugsmi darba pasaulē. Viņiem ir jābūt arī iespējai izmantot īpašus noteikumus, piemēram, elastīgu darba laiku vai vairāk laika ārstu apmeklēšanai, nodrošinot konfidencialitāti. |
| --- | --- |

1.5.

Cilvēkiem ar HIV ir jābūt vienlīdzīgām piekļuves iespējām un tiesībām uz profesionālo izaugsmi darba pasaulē. Viņiem ir jābūt arī iespējai izmantot īpašus noteikumus, piemēram, elastīgu darba laiku vai vairāk laika ārstu apmeklēšanai, nodrošinot konfidencialitāti.

| 1.6. | EESK uzsver, ka ir svarīgi veikt īpašus pasākumus riska grupās: lai cīņa ar HIV epidēmiju būtu efektīva, uz šīm sabiedrības grupām ir jāvērš mērķēta informācija un institucionāli īstenotas preventīvās programmas. Tādējādi specializētie dienesti varēs ar tām kontaktēties proaktīvi, iespējams, ar nevalstisko un uz kopienām balstīto apvienību starpniecību. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzsver, ka ir svarīgi veikt īpašus pasākumus riska grupās: lai cīņa ar HIV epidēmiju būtu efektīva, uz šīm sabiedrības grupām ir jāvērš mērķēta informācija un institucionāli īstenotas preventīvās programmas. Tādējādi specializētie dienesti varēs ar tām kontaktēties proaktīvi, iespējams, ar nevalstisko un uz kopienām balstīto apvienību starpniecību.

| 1.7. | Ņemot vērā faktu, ka Ukrainas AIDS epidēmijas rādītāji ir otrie augstākie Austrumeiropas un Centrālāzijas reģionā, EESK uzsver, ka ir svarīgi, lai uzņēmējas valstis nodrošinātu bezmaksas HIV testēšanu un ārstēšanas nepārtrauktību Ukrainas bēgļiem, un uzlabotu testēšanas iespējas neraugoties uz uzturēšanās statusu. Tā kā lielākā daļa bēgļu ir sievietes un bērni, Ukrainas bēgļu gadījumā vispiemērotākais uzstādījums varētu būt izvērsta testēšana slimnīcās, primārās aprūpes un kopienu ietvaros. |
| --- | --- |

1.7.

Ņemot vērā faktu, ka Ukrainas AIDS epidēmijas rādītāji ir otrie augstākie Austrumeiropas un Centrālāzijas reģionā, EESK uzsver, ka ir svarīgi, lai uzņēmējas valstis nodrošinātu bezmaksas HIV testēšanu un ārstēšanas nepārtrauktību Ukrainas bēgļiem, un uzlabotu testēšanas iespējas neraugoties uz uzturēšanās statusu. Tā kā lielākā daļa bēgļu ir sievietes un bērni, Ukrainas bēgļu gadījumā vispiemērotākais uzstādījums varētu būt izvērsta testēšana slimnīcās, primārās aprūpes un kopienu ietvaros.

| 1.8. | Antiretrovirālās ārstēšanas loma var būt divējāda, jo tā var uzlabot veselību tiem cilvēkiem, kuri dzīvo ar HIV, un efektīvi novērst HIV izplatīšanos, jo tā ļoti efektīvi palīdz samazināt HIV vīrusa slodzi. |
| --- | --- |

1.8.

Antiretrovirālās ārstēšanas loma var būt divējāda, jo tā var uzlabot veselību tiem cilvēkiem, kuri dzīvo ar HIV, un efektīvi novērst HIV izplatīšanos, jo tā ļoti efektīvi palīdz samazināt HIV vīrusa slodzi.

| 1.9. | Savlaicīga HIV inficēšanās diagnostika, agrīna ārstēšanās sākšana un ārstēšanas turpināšana (pastāvīga ārstēšana) ir infekcijas izplatīšanās kontroles stūrakmeņi. Vairākas valstis mērķi jau ir sasniegušas, tāpēc EESK aicina visām valstīm 2030. gadam noteikt augstāku jaunu mērķi, uzlabot tvērumu un testēšanas, ārstēšanas un virusoloģiskās supresijas līmeni paaugstināt līdz 95 %. |
| --- | --- |

1.9.

Savlaicīga HIV inficēšanās diagnostika, agrīna ārstēšanās sākšana un ārstēšanas turpināšana (pastāvīga ārstēšana) ir infekcijas izplatīšanās kontroles stūrakmeņi. Vairākas valstis mērķi jau ir sasniegušas, tāpēc EESK aicina visām valstīm 2030. gadam noteikt augstāku jaunu mērķi, uzlabot tvērumu un testēšanas, ārstēšanas un virusoloģiskās supresijas līmeni paaugstināt līdz 95 %.

| 1.10. | Ārstēšanas un novēršanas nepārtrauktība var sinerģētiski veidot visaptverošu atbildi HIV epidēmijas apkarošanai un tāpēc tā būtu jāpilnveido un jāīsteno. |
| --- | --- |

1.10.

Ārstēšanas un novēršanas nepārtrauktība var sinerģētiski veidot visaptverošu atbildi HIV epidēmijas apkarošanai un tāpēc tā būtu jāpilnveido un jāīsteno.

| 1.11. | EESK aicina īstenot jaunas un inovatīvas stratēģijas agrīnās diagnostikas uzlabošanai un pilnveidot cilvēku informētību par viņu slimību, šajā nolūkā izmantojot dažādotas un lietotājiem draudzīgas pieejas saistībā ar plašāk pieejamiem HIV testiem, piemēram, ātrajiem testiem, kopienas testēšanu un paštestēšanu un integrētu pieeju HIV, B un C hepatīta testiem. |
| --- | --- |

1.11.

EESK aicina īstenot jaunas un inovatīvas stratēģijas agrīnās diagnostikas uzlabošanai un pilnveidot cilvēku informētību par viņu slimību, šajā nolūkā izmantojot dažādotas un lietotājiem draudzīgas pieejas saistībā ar plašāk pieejamiem HIV testiem, piemēram, ātrajiem testiem, kopienas testēšanu un paštestēšanu un integrētu pieeju HIV, B un C hepatīta testiem.

| 1.12. | Cīņā pret HIV nozīmīga loma ir kopienām, kuras veicina atbildību, stimulē aktivitāti prevencijas jomā, īsteno pasākumus un veicina inovāciju, kas ir svarīga ilgtspējīgam progresam. |
| --- | --- |

1.12.

Cīņā pret HIV nozīmīga loma ir kopienām, kuras veicina atbildību, stimulē aktivitāti prevencijas jomā, īsteno pasākumus un veicina inovāciju, kas ir svarīga ilgtspējīgam progresam.

| 1.13. | Lai virzība uz šo mērķu sasniegšanu notiktu pastāvīgi un paātrinātos, EESK mudina vairāk strādāt pie jaunu programmu izstrādes un īstenošanas ar mērķi paplašināt zināšanas par to, ko nozīmē HIV pozitīvs statuss, un ko ietver ārstēšana, jo tas samazinātu vīrusa cirkulāciju un HIV izplatīšanos, kā arī mazinātu diskriminācijas iespējas, piemēram, piekļuvē darba tirgum vai finanšu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.13.

Lai virzība uz šo mērķu sasniegšanu notiktu pastāvīgi un paātrinātos, EESK mudina vairāk strādāt pie jaunu programmu izstrādes un īstenošanas ar mērķi paplašināt zināšanas par to, ko nozīmē HIV pozitīvs statuss, un ko ietver ārstēšana, jo tas samazinātu vīrusa cirkulāciju un HIV izplatīšanos, kā arī mazinātu diskriminācijas iespējas, piemēram, piekļuvē darba tirgum vai finanšu pakalpojumiem.

2.   HIV Eiropā

HIV Eiropā

| 2.1. | HIV izplatīšanās joprojām ir viena no lielākajām sabiedrības veselības problēmām, kas skar vairāk nekā 36 miljonus cilvēku pasaulē. 2,3 miljoni no šā skaita dzīvo PVO Eiropas reģionā, it īpaši reģiona austrumu daļā. 2021. gadā HIV tika diagnosticēts 107 000 cilvēkiem Eiropas reģionā, tostarp 17 000 cilvēkiem ES/EEZ. Kritums HIV diagnosticēšanā iezīmējās, sākot no 2012. gada; straujāks HIV diagnozes sarukums tika konstatēts 2020. un 2021. gadā (– 24 %), kura cēlonis, iespējams, bija Covid-19 pandēmijas ietekme uz veselības aprūpes pakalpojumu izmantošanu un/vai mazāka inficēšanās Covid-19 pandēmijas laikā īstenoto sabiedrības veselības pasākumu dēļ. |
| --- | --- |

2.1.

HIV izplatīšanās joprojām ir viena no lielākajām sabiedrības veselības problēmām, kas skar vairāk nekā 36 miljonus cilvēku pasaulē. 2,3 miljoni no šā skaita dzīvo PVO Eiropas reģionā, it īpaši reģiona austrumu daļā. 2021. gadā HIV tika diagnosticēts 107 000 cilvēkiem Eiropas reģionā, tostarp 17 000 cilvēkiem ES/EEZ. Kritums HIV diagnosticēšanā iezīmējās, sākot no 2012. gada; straujāks HIV diagnozes sarukums tika konstatēts 2020. un 2021. gadā (– 24 %), kura cēlonis, iespējams, bija Covid-19 pandēmijas ietekme uz veselības aprūpes pakalpojumu izmantošanu un/vai mazāka inficēšanās Covid-19 pandēmijas laikā īstenoto sabiedrības veselības pasākumu dēļ.

| 2.2. | HIV nesamērīgi spēcīgi skar to sabiedrības daļu, kas ir sociāli marginalizēta, un cilvēkus, kuru dzīvesveids tiek sociāli stigmatizēts, piemēram, intravenozo narkotiku lietotājus un viņu seksuālos partnerus, vīriešus, kuri dzīvo dzimumdzīvi ar vīriešiem, transpersonas, seksa darbiniekus, ieslodzītos un migrantus. |
| --- | --- |

2.2.

HIV nesamērīgi spēcīgi skar to sabiedrības daļu, kas ir sociāli marginalizēta, un cilvēkus, kuru dzīvesveids tiek sociāli stigmatizēts, piemēram, intravenozo narkotiku lietotājus un viņu seksuālos partnerus, vīriešus, kuri dzīvo dzimumdzīvi ar vīriešiem, transpersonas, seksa darbiniekus, ieslodzītos un migrantus.

| 2.3. | Dati atspoguļo dažādas PVO Eiropas reģiona valstu epidēmiskās shēmas un tendences: galvenais inficēšanās modelis ir inficēšanās dzimumsakaru laikā starp vīriešiem ES/EEZ un rietumu daļā, savukārt reģiona austrumu daļā inficēšanās pārsvarā notiek heteroseksuālu attiecību un intravenozu narkotiku lietošanas ceļā. |
| --- | --- |

2.3.

Dati atspoguļo dažādas PVO Eiropas reģiona valstu epidēmiskās shēmas un tendences: galvenais inficēšanās modelis ir inficēšanās dzimumsakaru laikā starp vīriešiem ES/EEZ un rietumu daļā, savukārt reģiona austrumu daļā inficēšanās pārsvarā notiek heteroseksuālu attiecību un intravenozu narkotiku lietošanas ceļā.

| 2.4. | Novēlota HIV diagnosticēšana joprojām ir problēma lielākajā daļā šā reģiona valstu: vairāk nekā 50 % cilvēku HIV diagnoze tika konstatēta tad, kad CD4 šūnu skaits bija zemāks par 350/mmc. |
| --- | --- |

2.4.

Novēlota HIV diagnosticēšana joprojām ir problēma lielākajā daļā šā reģiona valstu: vairāk nekā 50 % cilvēku HIV diagnoze tika konstatēta tad, kad CD4 šūnu skaits bija zemāks par 350/mmc.

3.   HIV ārstēšanas nepārtrauktība Ukrainas bēgļiem

HIV ārstēšanas nepārtrauktība Ukrainas bēgļiem

| 3.1. | Kopš kara sākuma 2022. gada 24. februārī vairāk nekā 13,5 miljoni cilvēku ir pārvietoti iekšzemē vai bijuši spiesti bēgt uz kaimiņvalstīm un kļūt par bēgļiem. Viņu vidū ir cilvēki, kas dzīvo ar HIV (viņu skaits varētu būt no 10 000 līdz 30 000), un riska grupu pārstāvji. |
| --- | --- |

3.1.

Kopš kara sākuma 2022. gada 24. februārī vairāk nekā 13,5 miljoni cilvēku ir pārvietoti iekšzemē vai bijuši spiesti bēgt uz kaimiņvalstīm un kļūt par bēgļiem. Viņu vidū ir cilvēki, kas dzīvo ar HIV (viņu skaits varētu būt no 10 000 līdz 30 000), un riska grupu pārstāvji.

| 3.2. | Ukraina ir valsts, kura AIDS epidēmijas ziņā ir otrā lielākā Austrumeiropas un Centrālāzijas reģionā. Diagnosticēto HIV gadījumu skaits ir pieaudzis no 14 240 inficētajiem 2016. gadā līdz 16 270 inficētajiem 2019. gadā, savukārt, iespējams, Covid-19 krīzes dēļ 2020. gadā tas ir saucis līdz 15 660. Uzraudzības dati liecina, ka 9 000–10 000 gadījumos inficēšanās ir notikusi heterorseksuālu kontaktu ceļā un aptuveni 5 000 – narkotiku intravenozas lietošanas rezultātā. |
| --- | --- |

3.2.

Ukraina ir valsts, kura AIDS epidēmijas ziņā ir otrā lielākā Austrumeiropas un Centrālāzijas reģionā. Diagnosticēto HIV gadījumu skaits ir pieaudzis no 14 240 inficētajiem 2016. gadā līdz 16 270 inficētajiem 2019. gadā, savukārt, iespējams, Covid-19 krīzes dēļ 2020. gadā tas ir saucis līdz 15 660. Uzraudzības dati liecina, ka 9 000–10 000 gadījumos inficēšanās ir notikusi heterorseksuālu kontaktu ceļā

aptuveni 5 000 – narkotiku intravenozas lietošanas rezultātā

| 3.3. | Pirms kara sākuma valsts guva būtiskus panākumus AIDS apkarošanā: HIV slimnieku aprūpe un ārstēšana tika nodrošināta bez maksas valsts HIV klīnikās visā Ukrainā, un arvien lielāks skaits ar HIV inficēto cilvēku saņēma antiretrovirālo ārstēšanu. 2021. gadā tika lēsts, ka 240 000 cilvēku dzīvo ar HIV (0,6 % no Ukrainas iedzīvotāju skaita), vairāk nekā 150 000 cilvēku (62 %) izmanto antiretrovirālo ārstēšanu un 94 % to, kuri ārstējas, ir sasnieguši virālo supresiju. |
| --- | --- |

3.3.

Pirms kara sākuma valsts guva būtiskus panākumus AIDS apkarošanā: HIV slimnieku aprūpe un ārstēšana tika nodrošināta bez maksas valsts HIV klīnikās visā Ukrainā, un arvien lielāks skaits ar HIV inficēto cilvēku saņēma antiretrovirālo ārstēšanu. 2021. gadā tika lēsts, ka 240 000 cilvēku dzīvo ar HIV (0,6 % no Ukrainas iedzīvotāju skaita), vairāk nekā 150 000 cilvēku (62 %) izmanto antiretrovirālo ārstēšanu un 94 % to, kuri ārstējas, ir sasnieguši virālo supresiju.

| 3.4. | Šajā valstī ANO aģentūras un vietējie partneri, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējais HIV/AIDS apkarošanas programmas ārkārtas fonds strādā ciešā sadarbībā ar vietējām pašvaldībām ar mērķi cilvēkus uzrunāt un palīdzēt tiem, kam tas vajadzīgs. Pēdējā laikā to humānā palīdzība ir piegādāta valsts vissmagāk skartajām teritorijām, kurām ir iespējams piekļūt tikai tagad. Valdību, pilsoniskās sabiedrības un starptautisko organizāciju koalīcija ir un arī turpmāk kara laikā Ukrainā būs HIV novēršanas pamats. |
| --- | --- |

3.4.

Šajā valstī ANO aģentūras un vietējie partneri, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējais HIV/AIDS apkarošanas programmas ārkārtas fonds strādā ciešā sadarbībā ar vietējām pašvaldībām ar mērķi cilvēkus uzrunāt un palīdzēt tiem, kam tas vajadzīgs. Pēdējā laikā to humānā palīdzība ir piegādāta valsts vissmagāk skartajām teritorijām, kurām ir iespējams piekļūt tikai tagad. Valdību, pilsoniskās sabiedrības un starptautisko organizāciju koalīcija ir un arī turpmāk kara laikā Ukrainā būs HIV novēršanas pamats.

| 3.5. | Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējā HIV/AIDS apkarošanas programma arī turpmāk atbalstīs HIV profilaksi, testēšanu, ārstēšanu, aprūpi un atbalstu cilvēkiem visā kara skartajā Ukrainā un konflikta dēļ pārvietojām personām. |
| --- | --- |

3.5.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējā HIV/AIDS apkarošanas programma arī turpmāk atbalstīs HIV profilaksi, testēšanu, ārstēšanu, aprūpi un atbalstu cilvēkiem visā kara skartajā Ukrainā un konflikta dēļ pārvietojām personām.

| 3.6. | Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra dokumentā (1), kas publicēts 2022. gada jūlijā, minēti galvenie apsvērumi, kas jāņem vērā, pieņemot lēmumus un īstenojot praktiskos pakalpojumus, kas svarīgi, lai Ukrainas bēgļiem uzturētu kvalitatīvus HIV aprūpes standartus. Ir norādīts, ka uzņēmējām valstīm īpaši svarīgi ir nodrošināt HIV testēšanas un ārstēšanas nepārtrauktību Ukrainas bēgļiem un uzlabot testēšanas iespējas, neraugoties uz uzturēšanās statusu, jo ierobežota piekļuve antiretrovirālai ārstēšanai palielina saslimšanas, nāves, rezistentu celmu rašanās un infekcijas tālākas pārnešanas risku. Tā kā lielākā daļa bēgļu ir sievietes un bērni, Ukrainas bēgļu gadījumā vispiemērotākais uzstādījums varētu būt izvērsta testēšana slimnīcās, primārās aprūpes un kopienu ietvaros. |
| --- | --- |

3.6.

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra dokumentā (1

4.   HIV pasaulē

HIV pasaulē

| 4.1. | Pasaulē valda liela vienprātība par to, ka pašlaik ir pieejami instrumenti AIDS epidēmijas izskaušanai. Pēdējo divdesmit gadu laikā arvien lielākā skaitā pētījumu dažādos apstākļos ir noskaidrots, ka antiretrovirālās ārstēšanas loma var būt divējāda, jo tā var uzlabot veselību tiem cilvēkiem, kuri dzīvo ar HIV, un efektīvi novērst HIV izplatīšanos, jo tā ļoti labi palīdz samazināt HIV vīrusa slodzi (definēta kā mazāk par 200 kopijām mililitrā (kop/ml)). |
| --- | --- |

4.1.

Pasaulē valda liela vienprātība par to, ka pašlaik ir pieejami instrumenti AIDS epidēmijas izskaušanai. Pēdējo divdesmit gadu laikā arvien lielākā skaitā pētījumu dažādos apstākļos ir noskaidrots, ka antiretrovirālās ārstēšanas loma var būt divējāda, jo tā var uzlabot veselību tiem cilvēkiem, kuri dzīvo ar HIV, un efektīvi novērst HIV izplatīšanos, jo tā ļoti labi palīdz samazināt HIV vīrusa slodzi (definēta kā mazāk par 200 kopijām mililitrā (kop/ml)).

| 4.2. | Pēdējos gados ir plaši ieviesta stratēģija, kuras ietvaros savlaicīga HIV inficēšanās diagnostika, agrīna ārstēšanās sākšana un ārstēšanas turpināšana (pastāvīga ārstēšana) tiek uzskatīta par infekcijas izplatīšanās kontroles pamatu. 2014. gadā Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējā HIV/AIDS apkarošanas programma uzstādīja mērķi 90–90–90 (90 % ar HIV inficēto cilvēku uzstādīta diagnoze, 90 % no viņiem tiek ārstēti un 90 % ārstēto cilvēku virēmija supresēta). Ja šie mērķi tiktu sasniegti, 73 % cilvēku, kuri dzīvo ar HIV, virālā slodze būs supresēta, un cilvēki, kuru virālā slodze ir supresēta, nevar inficēt citus. |
| --- | --- |

4.2.

Pēdējos gados ir plaši ieviesta stratēģija, kuras ietvaros savlaicīga HIV inficēšanās diagnostika, agrīna ārstēšanās sākšana un ārstēšanas turpināšana (pastāvīga ārstēšana) tiek uzskatīta par infekcijas izplatīšanās kontroles pamatu. 2014. gadā Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējā HIV/AIDS apkarošanas programma uzstādīja mērķi 90–90–90 (90 % ar HIV inficēto cilvēku uzstādīta diagnoze, 90 % no viņiem tiek ārstēti un 90 % ārstēto cilvēku virēmija supresēta). Ja šie mērķi tiktu sasniegti, 73 % cilvēku, kuri dzīvo ar HIV, virālā slodze būs supresēta, un cilvēki, kuru virālā slodze ir supresēta, nevar inficēt citus.

| 4.3. | Ir pierādījumi tam, ka 2020. gada beigās vairākas valstis ar atšķirīgu ģeogrāfisko stāvokli, ienākumu līmeni un epidemioloģiju jau šo mērķi ir sasniegušas. Ekspertu skatījumā šie rezultāti varētu liecināt, ka līdz 2030. gadam visas valstis varētu sasniegt augstāku jaunu mērķi – uzlabot tvērumu un testēšanas, ārstēšanas un virusoloģiskās supresijas līmeni paaugstināt līdz 95 %. Lai virzība uz šo HIV epidēmijas izskaušanas mērķu sasniegšanu notiktu pastāvīgi un paātrinātos, ir vairāk jāstrādā pie jaunu programmu izstrādes un īstenošanas ar mērķi paplašināt zināšanas par to, ko nozīmē HIV pozitīvs statuss un ko ietver ārstēšana (universālā testēšanas un ārstēšanas pieeja), jo tas samazinātu vīrusa cirkulāciju un līdz ar to – HIV izplatīšanos. Šīs jaunās programmas nevajadzētu vērst tikai uz piemērojamiem standarta pasākumiem, bet būtu jāīsteno atbilstoši vajadzībām un īpašajām prasībām, kādas ir cilvēkiem, kuri dzīvo ar HIV. |
| --- | --- |

4.3.

Ir pierādījumi tam, ka 2020. gada beigās vairākas valstis ar atšķirīgu ģeogrāfisko stāvokli, ienākumu līmeni un epidemioloģiju jau šo mērķi ir sasniegušas. Ekspertu skatījumā šie rezultāti varētu liecināt, ka līdz 2030. gadam visas valstis varētu sasniegt augstāku jaunu mērķi – uzlabot tvērumu un testēšanas, ārstēšanas un virusoloģiskās supresijas līmeni paaugstināt līdz 95 %. Lai virzība uz šo HIV epidēmijas izskaušanas mērķu sasniegšanu notiktu pastāvīgi un paātrinātos, ir vairāk jāstrādā pie jaunu programmu izstrādes un īstenošanas ar mērķi paplašināt zināšanas par to, ko nozīmē HIV pozitīvs statuss un ko ietver ārstēšana (universālā testēšanas un ārstēšanas pieeja), jo tas samazinātu vīrusa cirkulāciju un līdz ar to – HIV izplatīšanos. Šīs jaunās programmas nevajadzētu vērst tikai uz piemērojamiem standarta pasākumiem, bet būtu jāīsteno atbilstoši vajadzībām un īpašajām prasībām, kādas ir cilvēkiem, kuri dzīvo ar HIV.

| 4.4. | Kopš neilga laika arvien biežāk tiek piedāvāta pieeja, kas ir līdzīga HIV ārstēšanas nepārtrauktībai – HIV novēršanas nepārtrauktība. Tā ir paredzēta iedzīvotājiem, kurus apdraud HIV inficēšanās risks, un tās mērķis ir panākt, lai cilvēki neinficētos ar HIV. HIV profilakses nepārtrauktības pamats ir HIV testēšana un cilvēku, kuri nav inficējušies ar HIV, kontaktu izveide ar prevencijas dienestiem, saglabāšana šo dienestu redzeslokā un piesaiste tiem, lai saņemtu konsultācijas par riska samazināšanu un par pareizu prezervatīvu izmantošanu, lai izvairītos no inficēšanās ar HIV un HIV izplatīšanas. Saglabāšana dienestu redzeslokā arī ir svarīga, lai nodrošinātu atkārtotu HIV testu veikšanu un agrīnu HIV infekcijas diagnosticēšanu, ja notikusi inficēšanās. Jaunie inficētie ir nekavējoties jāiesaista HIV pacientu aprūpē un ārstēšanā un tādu preventīvo metožu izmantošanā, kas ietver partneru testēšanu, prezervatīvu lietošanu un antiretrovirālo terapiju preventīvos nolūkos. Vairāki pētījumi ir atklājuši, ka ārstēšanas un novēršanas nepārtrauktība var sinerģētiski veidot visaptverošu atbildi HIV epidēmijas apkarošanai. |
| --- | --- |

4.4.

Kopš neilga laika arvien biežāk tiek piedāvāta pieeja, kas ir līdzīga HIV ārstēšanas nepārtrauktībai – HIV novēršanas nepārtrauktība. Tā ir paredzēta iedzīvotājiem, kurus apdraud HIV inficēšanās risks, un tās mērķis ir panākt, lai cilvēki neinficētos ar HIV. HIV profilakses nepārtrauktības pamats ir HIV testēšana un cilvēku, kuri nav inficējušies ar HIV, kontaktu izveide ar prevencijas dienestiem, saglabāšana šo dienestu redzeslokā un piesaiste tiem, lai saņemtu konsultācijas par riska samazināšanu un par pareizu prezervatīvu izmantošanu, lai izvairītos no inficēšanās ar HIV un HIV izplatīšanas. Saglabāšana dienestu redzeslokā arī ir svarīga, lai nodrošinātu atkārtotu HIV testu veikšanu un agrīnu HIV infekcijas diagnosticēšanu, ja notikusi inficēšanās. Jaunie inficētie ir nekavējoties jāiesaista HIV pacientu aprūpē un ārstēšanā un tādu preventīvo metožu izmantošanā, kas ietver partneru testēšanu, prezervatīvu lietošanu un antiretrovirālo terapiju preventīvos nolūkos. Vairāki pētījumi ir atklājuši, ka ārstēšanas un novēršanas nepārtrauktība var sinerģētiski veidot visaptverošu atbildi HIV epidēmijas apkarošanai.

| 4.5. | Ir vajadzīgas jaunas un inovatīvas stratēģijas agrīnās diagnostikas uzlabošanai, un ir jāpilnveido cilvēku informētība par viņu slimību ar dažādotu un lietotājiem draudzīgu pieeju palīdzību, par plašāk pieejamiem HIV testiem, piemēram, ātrajiem testiem, kopienas testēšanu un paštestēšanos un par integrētu pieeju HIV, B un C hepatīta testiem. |
| --- | --- |

4.5.

Ir vajadzīgas jaunas un inovatīvas stratēģijas agrīnās diagnostikas uzlabošanai, un ir jāpilnveido cilvēku informētība par viņu slimību ar dažādotu un lietotājiem draudzīgu pieeju palīdzību, par plašāk pieejamiem HIV testiem, piemēram, ātrajiem testiem, kopienas testēšanu un paštestēšanos un par integrētu pieeju HIV, B un C hepatīta testiem.

| 4.6. | PVO ieteikums ir visaptverošs veselības aprūpes pakalpojumu kopums HIV profilaksei, īpašu uzmanību veltot riska grupu informēšanai. Īpaša nozīme ir HIV profilakses pakalpojumu sasaistei ar atbalsta pakalpojumiem, kas vērsti uz seksuālo un reproduktīvo veselību, garīgo veselību, seksuālas un dzimumbalstītas vardarbības novēršanu un tās upuru aprūpi, narkomānijas ārstēšanu, C hepatīta profilaksi un slimnieku aprūpi, tuberkulozes kontroli, veselības aprūpi cietumos, neinfekcijas slimību kontroli un juridiskajiem un sociālajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

4.6.

PVO ieteikums ir visaptverošs veselības aprūpes pakalpojumu kopums HIV profilaksei, īpašu uzmanību veltot riska grupu informēšanai. Īpaša nozīme ir HIV profilakses pakalpojumu sasaistei ar atbalsta pakalpojumiem, kas vērsti uz seksuālo un reproduktīvo veselību, garīgo veselību, seksuālas un dzimumbalstītas vardarbības novēršanu un tās upuru aprūpi, narkomānijas ārstēšanu, C hepatīta profilaksi un slimnieku aprūpi, tuberkulozes kontroli, veselības aprūpi cietumos, neinfekcijas slimību kontroli un juridiskajiem un sociālajiem jautājumiem.

| 4.7. | Ja HIV testi būs pieejami dažādos veidos, būs iespējas savlaicīgi diagnosticēt plašu to sabiedrības daļu, kas ir neaizsargāta pret inficēšanos ar HIV. |
| --- | --- |

4.7.

Ja HIV testi būs pieejami dažādos veidos, būs iespējas savlaicīgi diagnosticēt plašu to sabiedrības daļu, kas ir neaizsargāta pret inficēšanos ar HIV.

| 4.8. | Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējā HIV/AIDS apkarošanas programmā HIV profilakses jomā tiek ieteikts izmantot kombinētu profilaksi. Tā kā šīs slimības izplatīšanās apturēšanai nepietiek ar vienu profilakses stratēģiju, ir vajadzīga pieeja, kas ietvertu biomedicīniskus, uzvedības un strukturālus paņēmienus, kas būtu īpaši atlasīti un piemēroti vietējām vajadzībām, par kurām norādījušas skartās kopienas. Panākumu priekšnoteikums ir koordinācija, efektivitāte, saturīgums un apņēmība īstenot vienotus mērķus. |
| --- | --- |

4.8.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējā HIV/AIDS apkarošanas programmā HIV profilakses jomā tiek ieteikts izmantot kombinētu profilaksi. Tā kā šīs slimības izplatīšanās apturēšanai nepietiek ar vienu profilakses stratēģiju, ir vajadzīga pieeja, kas ietvertu biomedicīniskus, uzvedības un strukturālus paņēmienus, kas būtu īpaši atlasīti un piemēroti vietējām vajadzībām, par kurām norādījušas skartās kopienas. Panākumu priekšnoteikums ir koordinācija, efektivitāte, saturīgums un apņēmība īstenot vienotus mērķus.

5.   Sabiedrības atbilde HIV

Sabiedrības atbilde HIV

| 5.1. | Vēsturiski Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējā HIV/AIDS apkarošanas programma ir labi dokumentējusi un atzinusi cilvēku, kuri dzīvo ar HIV, marginalizēto un neaizsargāto grupu, sieviešu un jauniešu, kuriem ir HIV, lomu pakalpojumu sniegšanā, pētniecībā un zāļu izstrādē, aizstāvībā, sociālās un politiskās atbildības nodrošināšanā, resursu piesaistē un sociālo un cilvēka tiesību aizsardzībā (2). Iepriekšējos trijos gadu desmitos ir atklājies, ka cilvēki, kuri dzīvo ar HIV, un viņu līdzcilvēki palīdz uzturēt ieinteresētību un atbalstu taisnīgumam veselības jomā un par veselības aprūpes finansēšanu un rūpēties par to, lai visu cilvēku cilvēktiesības tiktu atzītas un uzturētas. Kvalitatīva un efektīva veselības sistēmu un universālās veselības aprūpes integrācija var tikt izstrādāta, īstenota un uzturēta efektīvāk, ja tās centrā ir to cilvēku kopienas, kuri dzīvo ar HIV, un viņu līdzcilvēki. Kopienu vadošā loma un ieinteresētība ir palīdzējusi tiešā veidā uzlabot piekļuvi HIV ārstēšanai, profilaksei, atbalstam un aprūpes pakalpojumiem visā pasaulē. |
| --- | --- |

5.1.

Vēsturiski Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējā HIV/AIDS apkarošanas programma ir labi dokumentējusi un atzinusi cilvēku, kuri dzīvo ar HIV, marginalizēto un neaizsargāto grupu, sieviešu un jauniešu, kuriem ir HIV, lomu pakalpojumu sniegšanā, pētniecībā un zāļu izstrādē, aizstāvībā, sociālās un politiskās atbildības nodrošināšanā, resursu piesaistē un sociālo un cilvēka tiesību aizsardzībā (2

| 5.2. | Cīņā pret HIV nozīmīga loma ir kopienām, kuras veicina atbildību, stimulē aktivitāti prevencijas jomā, īsteno pasākumus un veicina inovāciju, kas ir svarīga ilgtspējīgam progresam. Kopienu vadītas pakalpojumu sniegšanas platformas bieži vien ir efektīvākas nekā oficiālās uz veselības aprūpes iestādēm balstītās platformas, jo tām ir vieglāk sasniegt marginalizētus cilvēkus, kuriem pakalpojumi nav viegli pieejami, īpaši vietās, kurās valda stigmatizācija un diskriminācija. Uz kopienām balstītām organizācijām ir vieglāk pamanīt pakalpojumu nepilnības, ierobežojumus, kuri liedz pakalpojumu sniegšanas un saņemšanas iespējas, kā arī iespējas atzīt šos pakalpojumus kā daļu no cilvēku pamattiesībām un panākt, lai pakalpojumi būtu vairāk vērsti uz cilvēkiem, viņiem piemēroti un efektīvi. |
| --- | --- |

5.2.

Cīņā pret HIV nozīmīga loma ir kopienām, kuras veicina atbildību, stimulē aktivitāti prevencijas jomā, īsteno pasākumus un veicina inovāciju, kas ir svarīga ilgtspējīgam progresam. Kopienu vadītas pakalpojumu sniegšanas platformas bieži vien ir efektīvākas nekā oficiālās uz veselības aprūpes iestādēm balstītās platformas, jo tām ir vieglāk sasniegt marginalizētus cilvēkus, kuriem pakalpojumi nav viegli pieejami, īpaši vietās, kurās valda stigmatizācija un diskriminācija. Uz kopienām balstītām organizācijām ir vieglāk pamanīt pakalpojumu nepilnības, ierobežojumus, kuri liedz pakalpojumu sniegšanas un saņemšanas iespējas, kā arī iespējas atzīt šos pakalpojumus kā daļu no cilvēku pamattiesībām un panākt, lai pakalpojumi būtu vairāk vērsti uz cilvēkiem, viņiem piemēroti un efektīvi.

| 5.3. | Kopienai (kas tiek izprasta kā grupa, kurā ietilpst nevalstiskās apvienības un organizācijas, kas ikdienā ir iesaistītas AIDS apkarošanā un ar HIV inficēto cilvēku tiesību aizstāvībā) ir būtiska loma, jo tā pārstāv visneaizsargāto cilvēku un riska apdraudēto cilvēku viedokli, kā arī sniedz efektīvus risinājumus HIV/AIDS epidēmijas ierobežošanai. Kopienas ieguldījums šajā jomā ir tik liels, ka Pasaules Veselības organizācija (Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējā HIV/AIDS apkarošanas programma) 2019. gadā tai veltīja Pasaules AIDS dienu (1. decembris), kuras devīze bija “Kopienā ir spēks”. |
| --- | --- |

5.3.

Kopienai (kas tiek izprasta kā grupa, kurā ietilpst nevalstiskās apvienības un organizācijas, kas ikdienā ir iesaistītas AIDS apkarošanā un ar HIV inficēto cilvēku tiesību aizstāvībā) ir būtiska loma, jo tā pārstāv visneaizsargāto cilvēku un riska apdraudēto cilvēku viedokli, kā arī sniedz efektīvus risinājumus HIV/AIDS epidēmijas ierobežošanai. Kopienas ieguldījums šajā jomā ir tik liels, ka Pasaules Veselības organizācija (Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējā HIV/AIDS apkarošanas programma) 2019. gadā tai veltīja Pasaules AIDS dienu (1. decembris), kuras devīze bija “Kopienā ir spēks”.

| 5.4. | Uzmanība būtu jāvērš arī uz pastāvīgu uzraudzību un ietekmes novērtējumu veikšanu attiecībā uz dažādām veselības politikas jomām un katrā no dalībvalstīm pieņemtajiem tiesiskajiem satvariem. Šajā nolūkā ir jāiesaista neatkarīgi un neitrāli dalībnieki, kuriem jāatlasa arī tā paraugprakse, ar kuru būtu jādalās un kas būtu jāpiedāvā Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

5.4.

Uzmanība būtu jāvērš arī uz pastāvīgu uzraudzību un ietekmes novērtējumu veikšanu attiecībā uz dažādām veselības politikas jomām un katrā no dalībvalstīm pieņemtajiem tiesiskajiem satvariem. Šajā nolūkā ir jāiesaista neatkarīgi un neitrāli dalībnieki, kuriem jāatlasa arī tā paraugprakse, ar kuru būtu jādalās un kas būtu jāpiedāvā Eiropas līmenī.

| 5.5. | Pat ja nodoms un mērķis ir “normalizēt” HIV pozitīvo cilvēku apstākļus, ir vēlams, lai saziņā ar veselības aprūpēs iestādēm ar mērķi piekļūt pakalpojumiem un jomās, kas saistītas ar ikdienas aktivitātēm (skola, darbs u. c.), tiktu ievērots katra indivīda privātums. Tāpēc visās dalībvalstīs ir vajadzīgi noteikumi, kas būtu vērsti uz HIV pacientu pamattiesību un pamatbrīvību, kā arī ar tām saistīto cilvēka cieņas aizsardzības garantēšanu. |
| --- | --- |

5.5.

Pat ja nodoms un mērķis ir “normalizēt” HIV pozitīvo cilvēku apstākļus, ir vēlams, lai saziņā ar veselības aprūpēs iestādēm ar mērķi piekļūt pakalpojumiem un jomās, kas saistītas ar ikdienas aktivitātēm (skola, darbs u. c.), tiktu ievērots katra indivīda privātums. Tāpēc visās dalībvalstīs ir vajadzīgi noteikumi, kas būtu vērsti uz HIV pacientu pamattiesību un pamatbrīvību, kā arī ar tām saistīto cilvēka cieņas aizsardzības garantēšanu.

| 5.6. | Lai novērstu stigmatizāciju, diskrimināciju un nepamatotus stereotipus, iesaistot pilsonisko sabiedrību, piemēram, vietējās apvienības un kopienas, jauniešu un studentu organizācijas, būtu svarīgi stimulēt izpratnes veicināšanu, apmācību un informatīvos pasākumus, īpaši skolās. |
| --- | --- |

5.6.

Lai novērstu stigmatizāciju, diskrimināciju un nepamatotus stereotipus, iesaistot pilsonisko sabiedrību, piemēram, vietējās apvienības un kopienas, jauniešu un studentu organizācijas, būtu svarīgi stimulēt izpratnes veicināšanu, apmācību un informatīvos pasākumus, īpaši skolās.

6.   Pirmsekspozīcijas profilakse inficēšanās ar HIV novēršanai

Pirmsekspozīcijas profilakse inficēšanās ar HIV novēršanai

| 6.1. | Pirmsekspozīcijas profilakse ir biomedicīniska pieeja inficēšanās ar HIV novēršanai. Tās ietvaros cilvēki, kuriem ir liels risks tikt inficētiem ar HIV, orāli lieto antiretrovirālas zāles. Pirmsekspozīcijas profilakse, kad zāles tiek lietotas atbilstoši ārsta norādēm, ir labi dokumentēta. Tas ir būtisks kombinētās profilakses elements, kas ir vajadzīgs, lai līdz 2030. gadam sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķi – izskaust AIDS epidēmiju, un šīs profilakses izmantošana ir ieteikta valstu un starptautiskajās pamatnostādnēs. Saskaņā ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra nostāju ES valstīm būtu jāapsver pirmsekspozīcijas profilakses iekļaušana pašreizējās inficēšanās ar HIV novēršanas programmās, kuras paredzētas riska grupām un tiem cilvēkiem, kurus visvairāk apdraud inficēšanās ar HIV. |
| --- | --- |

6.1.

Pirmsekspozīcijas profilakse ir biomedicīniska pieeja inficēšanās ar HIV novēršanai. Tās ietvaros cilvēki, kuriem ir liels risks tikt inficētiem ar HIV, orāli lieto antiretrovirālas zāles. Pirmsekspozīcijas profilakse, kad zāles tiek lietotas atbilstoši ārsta norādēm, ir labi dokumentēta. Tas ir būtisks kombinētās profilakses elements, kas ir vajadzīgs, lai līdz 2030. gadam sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķi – izskaust AIDS epidēmiju, un šīs profilakses izmantošana ir ieteikta valstu un starptautiskajās pamatnostādnēs. Saskaņā ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra nostāju ES valstīm būtu jāapsver pirmsekspozīcijas profilakses iekļaušana pašreizējās inficēšanās ar HIV novēršanas programmās, kuras paredzētas riska grupām un tiem cilvēkiem, kurus visvairāk apdraud inficēšanās ar HIV.

| 6.2. | Vairākos pētījumos ir aprakstīts, ka pirmsekspozīcijas profilakse lēnām ienāk klīniskajā vidē un aprūpē tiek izmantota neapmierinoši. Nodrošinot pastāvīgu pirmsekspozīcijas profilaksi, ir iespējams panākt maksimālu ietekmi uz inficēšanos ar HIV, tomēr daudzi lietotāji pirmsekspozīcijas profilaksi pārtrauc pirmajā gadā pēc tās sākšanas, un ir konstatēts, ka to turpina mazāk nekā puse. Pirmsekspozīcijas profilakses pārtraukšanas iemesli ir dažādi: seksuālās uzvedības maiņa noteiktos dzīves posmos, narkotiku blaknes, kā arī vāja izpratne par risku, bailes par to, ka pirmsekspozīcijas profilakse nenodrošina pietiekamu aizsardzību, piedzīvota stigmatizācija, ierastās rutīnas un narkotiku lietošanas pārtraukumi, izmaksas un apdrošināšanas seguma un finansiāla atbalsta neesamība, kā arī bieža ārsta apmeklēšana. |
| --- | --- |

6.2.

Vairākos pētījumos ir aprakstīts, ka pirmsekspozīcijas profilakse lēnām ienāk klīniskajā vidē un aprūpē tiek izmantota neapmierinoši. Nodrošinot pastāvīgu pirmsekspozīcijas profilaksi, ir iespējams panākt maksimālu ietekmi uz inficēšanos ar HIV, tomēr daudzi lietotāji pirmsekspozīcijas profilaksi pārtrauc pirmajā gadā pēc tās sākšanas, un ir konstatēts, ka to turpina mazāk nekā puse. Pirmsekspozīcijas profilakses pārtraukšanas iemesli ir dažādi: seksuālās uzvedības maiņa noteiktos dzīves posmos, narkotiku blaknes, kā arī vāja izpratne par risku, bailes par to, ka pirmsekspozīcijas profilakse nenodrošina pietiekamu aizsardzību, piedzīvota stigmatizācija, ierastās rutīnas un narkotiku lietošanas pārtraukumi, izmaksas un apdrošināšanas seguma un finansiāla atbalsta neesamība, kā arī bieža ārsta apmeklēšana.

| 6.3. | Pirmsekspozīcijas profilakses pieejamība Eiropā ir sadrumstalota, sarežģīta un mainīga. Pirmsekspozīcijas profilakses pakalpojumu sniegšanas ģeogrāfiskais sadalījums liecina par lielu neviendabību Eiropā un Centrālāzijā. Lai aptvertu plašāku sabiedrību, ir jānosaka un jālikvidē šķēršļi, kas traucē piekļuvi pirmsekspozīcijas profilaksei, un jāuzlabo piekļuve zālēm, kā arī pirmsekspozīcijas profilakses īstenošana. Tā mērķis ir paātrināti virzīties uz 2030. gadam noteikto mērķi un tuvoties AIDS epidēmijas izskaušanai. |
| --- | --- |

6.3.

Pirmsekspozīcijas profilakses pieejamība Eiropā ir sadrumstalota, sarežģīta un mainīga. Pirmsekspozīcijas profilakses pakalpojumu sniegšanas ģeogrāfiskais sadalījums liecina par lielu neviendabību Eiropā un Centrālāzijā. Lai aptvertu plašāku sabiedrību, ir jānosaka un jālikvidē šķēršļi, kas traucē piekļuvi pirmsekspozīcijas profilaksei, un jāuzlabo piekļuve zālēm, kā arī pirmsekspozīcijas profilakses īstenošana. Tā mērķis ir paātrināti virzīties uz 2030. gadam noteikto mērķi un tuvoties AIDS epidēmijas izskaušanai.

| 6.4. | Preventīvi pasākumi, piemēram, pirmsekspozīcijas vai pēcekspozīcijas profilakse un ārstēšana kā profilakse spēcīgi ietekmē HIV un citu seksuāli transmisīvu infekciju kontroli. |
| --- | --- |

6.4.

Preventīvi pasākumi, piemēram, pirmsekspozīcijas vai pēcekspozīcijas profilakse un ārstēšana kā profilakse spēcīgi ietekmē HIV un citu seksuāli transmisīvu infekciju kontroli.

7.   Riska grupas

Riska grupas

| 7.1. | Lai gan dažu pēdējo gadu desmitu laikā dažādās pasaules daļās ir gūti izcili rezultāti HIV infekcijas samazināšanā (un ir būtiski samazinājies no AIDS mirušo cilvēku skaits), visaptverošs kombinēto HIV novēršanas pasākumu klāsts nebūt nav vispārēji pieejams. Un ja AIDS netiek ārstēts, inficēšanās ar HIV turpina izvērsties nesamērīgi plaši, un cilvēki joprojām mirst. |
| --- | --- |

7.1.

Lai gan dažu pēdējo gadu desmitu laikā dažādās pasaules daļās ir gūti izcili rezultāti HIV infekcijas samazināšanā (un ir būtiski samazinājies no AIDS mirušo cilvēku skaits), visaptverošs kombinēto HIV novēršanas pasākumu klāsts nebūt nav vispārēji pieejams. Un ja AIDS netiek ārstēts, inficēšanās ar HIV turpina izvērsties nesamērīgi plaši, un cilvēki joprojām mirst.

| 7.2. | Inficēšanās ar HIV joprojām notiek to iedzīvotāju vidū, līdz kuriem dažādu iemeslu dēļ preventīvie pasākumi neaiziet, vai arī pēc inficēšanās šie cilvēki nevar izmantot antiretrovirālo ārstēšanu, kas pašlaik ir pieejama. Pret HIV mazāk aizsargāti cilvēki, piemēram, narkotiku lietotāji, seksa darbinieki, geji un vīrieši, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem, ieslodzītie, transpersonas, migranti un viņu partneri tiek saukti par riska grupām. Tiem raksturīgs augstāks saslimstības un mirstības līmenis nekā sabiedrībā kopumā, vājāka piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem, turklāt viņiem ir arī noteicošā loma epidēmijas izplatībā. Diemžēl kombinēto HIV preventīvo pakalpojumu pieejamību ir izdevies nodrošināt vien mazāk kā pusei šo grupu cilvēku, un tas liecina, ka šī sabiedrības daļa joprojām tiek marginalizēta un jaunāko AIDS apkarošanas sasniegumu izmantošanā atstāta ārpus uzmanības loka. |
| --- | --- |

7.2.

Inficēšanās ar HIV joprojām notiek to iedzīvotāju vidū, līdz kuriem dažādu iemeslu dēļ preventīvie pasākumi neaiziet, vai arī pēc inficēšanās šie cilvēki nevar izmantot antiretrovirālo ārstēšanu, kas pašlaik ir pieejama. Pret HIV mazāk aizsargāti cilvēki, piemēram, narkotiku lietotāji, seksa darbinieki, geji un vīrieši, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem, ieslodzītie, transpersonas, migranti un viņu partneri tiek saukti par riska grupām. Tiem raksturīgs augstāks saslimstības un mirstības līmenis nekā sabiedrībā kopumā, vājāka piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem, turklāt viņiem ir arī noteicošā loma epidēmijas izplatībā. Diemžēl kombinēto HIV preventīvo pakalpojumu pieejamību ir izdevies nodrošināt vien mazāk kā pusei šo grupu cilvēku, un tas liecina, ka šī sabiedrības daļa joprojām tiek marginalizēta un jaunāko AIDS apkarošanas sasniegumu izmantošanā atstāta ārpus uzmanības loka.

| 7.3. | Šo iedzīvotāju slāņu mazaizargātības cēloņi ir viņu specifiskais dzīvesveids un grūtības piekļūt HIV pakalpojumiem gan nabadzības dēļ, gan marginalizācijas un izolācijas dēļ. Tā cēloņi meklējami dažādos sociālos kontekstos tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar kultūru, reliģiju un arī juridiskiem iemesliem. |
| --- | --- |

7.3.

Šo iedzīvotāju slāņu mazaizargātības cēloņi ir viņu specifiskais dzīvesveids un grūtības piekļūt HIV pakalpojumiem gan nabadzības dēļ, gan marginalizācijas un izolācijas dēļ. Tā cēloņi meklējami dažādos sociālos kontekstos tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar kultūru, reliģiju un arī juridiskiem iemesliem.

| 7.4. | Lai vieglāk piekļūtu riska grupām, tostarp tām, kuras dzīvo attālos apgabalos, būtu jāizplata un jāstiprina ielu vienību izmantošana. Tās varētu nodrošināt arī pamatpakalpojumus, piemēram, ātros testus. Arī mobilie dienesti varēs efektīvāk veidot pirmo kontaktu un piemērotākās vietās uzturēt aprūpi cilvēkiem, kuri dzīvo attālākos un grūti sasniedzamos nostūros. |
| --- | --- |

7.4.

Lai vieglāk piekļūtu riska grupām, tostarp tām, kuras dzīvo attālos apgabalos, būtu jāizplata un jāstiprina ielu vienību izmantošana. Tās varētu nodrošināt arī pamatpakalpojumus, piemēram, ātros testus. Arī mobilie dienesti varēs efektīvāk veidot pirmo kontaktu un piemērotākās vietās uzturēt aprūpi cilvēkiem, kuri dzīvo attālākos un grūti sasniedzamos nostūros.

| 7.5. | Dažkārt sievietes atrodas vēl grūtākā situācijā nekā vīrieši, viņām ir lielākas ekonomiskās problēmas, viņas ne vienmēr spēj aizstāvēt savu nostāju par dzimumattiecībām un bieži vien kļūst par vardarbības upuriem (3). Citās situācijās diskriminācija, kas saistīta ar noteiktu rīcību, kā arī aizspriedumi, neiecietība vai pat represīvi tiesību akti, kuros paredzēts sods par homoseksualitāti, liedz piekļuvi pakalpojumiem. Bieži vien pārklājas vairāki no šiem faktoriem, un tāpēc cilvēki ir vēl neaizsargātāki. |
| --- | --- |

7.5.

Dažkārt sievietes atrodas vēl grūtākā situācijā nekā vīrieši, viņām ir lielākas ekonomiskās problēmas, viņas ne vienmēr spēj aizstāvēt savu nostāju par dzimumattiecībām un bieži vien kļūst par vardarbības upuriem (3

| 7.6. | Cilvēkiem ar HIV ir jābūt vienlīdzīgām piekļuves iespējām un tiesībām uz profesionālo izaugsmi darba pasaulē. Viņiem ir jābūt arī iespējai izmantot īpašus noteikumus, piemēram, elastīgu darba laiku vai vairāk laika ārstu apmeklēšanai, nodrošinot konfidencialitāti. Dažās valstīs ir noteikti aizliegumi, kuru dēļ ar HIV inficēti cilvēki nevar strādāt noteiktās profesijās, piemēram, policijā, muitas dienestos un aizturēšanas vietās (4). Ar HIV inficēti cilvēki joprojām saskaras ar lielākām grūtībām un augstākām likmēm, piesakoties apdrošināšanai, hipotēkai un aizdevumiem, pat ja dažās dalībvalstīs ir veikti pasākumi, lai atvieglotu piekļuvi un ierobežotu likmju palielinājumu cilvēkiem ar nopietnām veselības problēmām. EESK aicina nodrošināt apstākļus, kas atspoguļotu uzlabojumus ārstēšanā, veselības saglabāšanas un paredzamās dzīvildzes ziņā. Tāpēc, lai uzlabotu piekļuvi šādiem finanšu pakalpojumiem, būtu jāizmanto anonimizēti statistiskie pierādījumi, kas pieejami ES veselības datu telpā. |
| --- | --- |

7.6.

Cilvēkiem ar HIV ir jābūt vienlīdzīgām piekļuves iespējām un tiesībām uz profesionālo izaugsmi darba pasaulē. Viņiem ir jābūt arī iespējai izmantot īpašus noteikumus, piemēram, elastīgu darba laiku vai vairāk laika ārstu apmeklēšanai, nodrošinot konfidencialitāti. Dažās valstīs ir noteikti aizliegumi, kuru dēļ ar HIV inficēti cilvēki nevar strādāt noteiktās profesijās, piemēram, policijā, muitas dienestos un aizturēšanas vietās (4

| 7.7. | Covid-19 izraisītais ārkārtas epidemioloģiskais stāvoklis ir dziļi skāris veselības aprūpes sistēmu visā pasaulē, vēl vairāk padziļinājis pastāvošo nevienlīdzību un sarežģījis PVO mērķu sasniegšanu īpaši tajās valstīs, kurām ir ierobežoti resursi. Līdzīgi arī preventīvo pasākumu pārtraukumi visticamāk ir izraisījuši HIV gadījumu skaita palielināšanos un likvidējuši visus panākumus, kas ar lieliem pūliņiem sasniegti iepriekšējos gados. |
| --- | --- |

7.7.

Covid-19 izraisītais ārkārtas epidemioloģiskais stāvoklis ir dziļi skāris veselības aprūpes sistēmu visā pasaulē, vēl vairāk padziļinājis pastāvošo nevienlīdzību un sarežģījis PVO mērķu sasniegšanu īpaši tajās valstīs, kurām ir ierobežoti resursi. Līdzīgi arī preventīvo pasākumu pārtraukumi visticamāk ir izraisījuši HIV gadījumu skaita palielināšanos un likvidējuši visus panākumus, kas ar lieliem pūliņiem sasniegti iepriekšējos gados.

| 7.8. | Eiropā vissmagāk skartās riska grupas ir narkotiku lietotāji, vīrieši, kuri dzīvo dzimumdzīvi ar vīriešiem un migranti. Rezultāti atšķiras arī ģeogrāfiskā ziņā atkarībā no konkrētās valsts. Lai cīņa ar HIV epidēmiju būtu efektīva, uz šīm sabiedrības grupām ir jāvērš mērķēta informācija un institucionāli īstenotas preventīvās programmas. Tādējādi specializētie dienesti varēs ar tām kontaktēties proaktīvi, iespējams, ar nevalstisko un uz kopienām balstīto apvienību starpniecību. |
| --- | --- |

7.8.

Eiropā vissmagāk skartās riska grupas ir narkotiku lietotāji, vīrieši, kuri dzīvo dzimumdzīvi ar vīriešiem un migranti. Rezultāti atšķiras arī ģeogrāfiskā ziņā atkarībā no konkrētās valsts. Lai cīņa ar HIV epidēmiju būtu efektīva, uz šīm sabiedrības grupām ir jāvērš mērķēta informācija un institucionāli īstenotas preventīvās programmas. Tādējādi specializētie dienesti varēs ar tām kontaktēties proaktīvi, iespējams, ar nevalstisko un uz kopienām balstīto apvienību starpniecību.

| 7.9. | Ikviena cilvēka neatņemamas tiesības ir veselības aprūpe (5). Tāpēc HIV skartajiem cilvēkiem ir nepieciešama bezmaksas piekļuve medicīniskai aprūpei un vismaz minimāliem vispārējas standarta kvalitātes pakalpojumiem labbūtības jomā, un tie būtu jāgarantē cilvēkiem, kas dzīvo ar HIV, bez diskriminācijas un ierobežojumiem atbilstoši Starptautiskajam slimību klasifikatoram tāpat kā citu slimību gadījumā. Rūpīgi būtu jāuzrauga un jākontrolē atbilstība līdztiesības un efektivitātes principiem. |
| --- | --- |

7.9.

Ikviena cilvēka neatņemamas tiesības ir veselības aprūpe (5

8.   Narkotiku lietotāji

Narkotiku lietotāji

| 8.1. | Atkarība no intravenozo narkotiku lietošanas vienmēr ir tikusi saistīta ar HIV izplatīšanu, kuras cēlonis narkotiku ievadīšanai izmantoto inficēto līdzekļu kopīga lietošana. Tomēr neintravenozo narkotiku lietošana arī var būt saistīta ar riskantu dzimumdzīvi un attiecīgi ar iespēju inficēties ar HIV, to izplatīt un pārnest citas seksuāli transmisīvās slimības. Tādu stimulējošu vielu kā kokaīns, kreks un metamfetamīns lietošana bieži vien ir saistīta ar ļoti riskantu dzimumdzīvi. Tāpēc nedrīkst bez ievērības atstāt HIV izplatīšanos narkotiku lietotāju vidū dzimumattiecību rezultātā. |
| --- | --- |

8.1.

Atkarība no intravenozo narkotiku lietošanas vienmēr ir tikusi saistīta ar HIV izplatīšanu, kuras cēlonis narkotiku ievadīšanai izmantoto inficēto līdzekļu kopīga lietošana. Tomēr neintravenozo narkotiku lietošana arī var būt saistīta ar riskantu dzimumdzīvi un attiecīgi ar iespēju inficēties ar HIV, to izplatīt un pārnest citas seksuāli transmisīvās slimības. Tādu stimulējošu vielu kā kokaīns, kreks un metamfetamīns lietošana bieži vien ir saistīta ar ļoti riskantu dzimumdzīvi. Tāpēc nedrīkst bez ievērības atstāt HIV izplatīšanos narkotiku lietotāju vidū dzimumattiecību rezultātā.

| 8.2. | Vairāk nekā 80 % HIV inficēšanās gadījumu Austrumeiropā 2018. gadā bija saistīti ar atkarību no narkotikām, kas visbiežāk notikusi gados ļoti jaunu, it īpaši sieviešu, vidū. Gados jaunas sievietes ar to inficējas biežāk nekā vīrieši. Tā iemesls ir arī prostitūcija, kas ir cieši saistīta ar narkotiku lietošanu. Lokalizētas HIV epidēmijas ir dokumentētas arī marginalizētu injicējamo narkotiku lietotāju vidū Rietumeiropā. |
| --- | --- |

8.2.

Vairāk nekā 80 % HIV inficēšanās gadījumu Austrumeiropā 2018. gadā bija saistīti ar atkarību no narkotikām, kas visbiežāk notikusi gados ļoti jaunu, it īpaši sieviešu, vidū. Gados jaunas sievietes ar to inficējas biežāk nekā vīrieši. Tā iemesls ir arī prostitūcija, kas ir cieši saistīta ar narkotiku lietošanu. Lokalizētas HIV epidēmijas ir dokumentētas arī marginalizētu injicējamo narkotiku lietotāju vidū Rietumeiropā.

| 8.3. | Ieslodzījuma vietās pastāv augstāks narkotiku lietošanas līmenis un kaitējošāki patēriņa veidi, tostarp parenterālais patēriņš, nekā sabiedrībā kopumā, līdz ar to ieslodzītie narkotiku lietotāji ir īpaši neaizsargāti. |
| --- | --- |

8.3.

Ieslodzījuma vietās pastāv augstāks narkotiku lietošanas līmenis un kaitējošāki patēriņa veidi, tostarp parenterālais patēriņš, nekā sabiedrībā kopumā, līdz ar to ieslodzītie narkotiku lietotāji ir īpaši neaizsargāti.

| 8.4. | Narkotiku lietotāju piekļuve testēšanai ir zema, un visbiežāk diagnoze tiek noteikta novēloti. Pat Itālijā narkotiku lietotāji, kuriem ir noteikts HIV, ir tikai maza daļa no atkarību ārstēšanas dienestu pakalpojumu izmantotājiem, un ar HIV saistītu simptomu neesamības gadījumā testēšana viņiem tiek piedāvāta reti. |
| --- | --- |

8.4.

Narkotiku lietotāju piekļuve testēšanai ir zema, un visbiežāk diagnoze tiek noteikta novēloti. Pat Itālijā narkotiku lietotāji, kuriem ir noteikts HIV, ir tikai maza daļa no atkarību ārstēšanas dienestu pakalpojumu izmantotājiem, un ar HIV saistītu simptomu neesamības gadījumā testēšana viņiem tiek piedāvāta reti.

| 8.5. | Narkotiku lietotāju piekļuves līmenis ārstēšanai ir ļoti zems, lai gan dažādās valstīs tas atšķiras. Kopumā tiek vērtēts, ka tikai 8 % no narkotikām atkarīgo saņem antiretrovirālo ārstēšanu un ka no visiem ārstētajiem cilvēkiem tika 20 % ir narkotiku lietotāji. Salīdzinājumā ar citiem ar HIV inficētajiem cilvēkiem narkotiku lietotāji retāk sasniedz virusoloģisko supresiju. Tā cēlonis ir fakts, ka narkotiku lietotāji ir mazāk ieinteresēti ārstēšanā un bieži vienkārši to pārtrauc. Tas palielina narkotikas lietojošo HIV pozitīvo iedzīvotāju risku nomirt no AIDS. |
| --- | --- |

8.5.

Narkotiku lietotāju piekļuves līmenis ārstēšanai ir ļoti zems, lai gan dažādās valstīs tas atšķiras. Kopumā tiek vērtēts, ka tikai 8 % no narkotikām atkarīgo saņem antiretrovirālo ārstēšanu un ka no visiem ārstētajiem cilvēkiem tika 20 % ir narkotiku lietotāji. Salīdzinājumā ar citiem ar HIV inficētajiem cilvēkiem narkotiku lietotāji retāk sasniedz virusoloģisko supresiju. Tā cēlonis ir fakts, ka narkotiku lietotāji ir mazāk ieinteresēti ārstēšanā un bieži vienkārši to pārtrauc. Tas palielina narkotikas lietojošo HIV pozitīvo iedzīvotāju risku nomirt no AIDS.

| 8.6. | Ja mēs vēlamies Eiropā un ārpus tās robežām panākt vispārēju piekļuvi HIV ārstēšanai, ir vajadzīgas programmas, kuru mērķis ir efektīvāk vērsties pie narkotiku lietotājiem. |
| --- | --- |

8.6.

Ja mēs vēlamies Eiropā un ārpus tās robežām panākt vispārēju piekļuvi HIV ārstēšanai, ir vajadzīgas programmas, kuru mērķis ir efektīvāk vērsties pie narkotiku lietotājiem.

9.   Vīrieši, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem

Vīrieši, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem

| 9.1. | Kopumā vīriešu, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem, risks inficēties ar HIV ir 27 reizes lielāks nekā sabiedrībā kopumā (6). Inficēšanos ar HIV veicina daži bioloģiski faktori. Vīrieši, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem, ar HIV inficējas neaizsargāta anālā seksa laikā, un salīdzinājumā ar cita veida seksuālo praksi šādi ir vislielākais risks inficēties ar HIV. Šī sabiedrības grupa ar daudziem seksuālajiem partneriem un plaši izplatītu apreibinošo vielu, tostarp intravenozo narkotiku lietošanu (kas bieži ir saistīta ar seksu, tā saukto “chemsex”), arī ir viens no iespējamiem iemesliem inficēšanās ar HIV pārsvaram to vīriešu vidū, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem. |
| --- | --- |

9.1.

Kopumā vīriešu, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem, risks inficēties ar HIV ir 27 reizes lielāks nekā sabiedrībā kopumā (6

chemsex

| 9.2. | Arvien lielākā antiretrovirālās ārstēšanas pieejamība, kas ir palīdzējusi ievērojami samazināt kopējo HIV izplatību, nav devusi iespēju tādus pašus rezultātus panākt to vīriešu vidū, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem. Pēdējo gadu laikā Rietumvalstīs tieši pretēji HIV izplatība šajā populācijā ir palielinājusies (7), un pakāpeniski procentuāli ir palielinājusies izplatīšanās starp vīriešiem, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem. |
| --- | --- |

9.2.

Arvien lielākā antiretrovirālās ārstēšanas pieejamība, kas ir palīdzējusi ievērojami samazināt kopējo HIV izplatību, nav devusi iespēju tādus pašus rezultātus panākt to vīriešu vidū, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem. Pēdējo gadu laikā Rietumvalstīs tieši pretēji HIV izplatība šajā populācijā ir palielinājusies (7

| 9.3. | Prezervatīvi palīdz novērst HIV un citu seksuāli transmisīvo slimību izplatīšanos; tomēr prezervatīvu izmantošana nav pietiekami plaša kultūras, izglītības un piekļuves šķēršļu dēļ, kurus nosaka dažādi sociālie konteksti un veselības aprūpes pakalpojumi. |
| --- | --- |

9.3.

Prezervatīvi palīdz novērst HIV un citu seksuāli transmisīvo slimību izplatīšanos; tomēr prezervatīvu izmantošana nav pietiekami plaša kultūras, izglītības un piekļuves šķēršļu dēļ, kurus nosaka dažādi sociālie konteksti un veselības aprūpes pakalpojumi.

| 9.4. | Daudzās valstīs piekļuvi preventīvajiem līdzekļiem liedz dažādi šķēršļi un dažādi individuāli apstākļi, kas saistīti ar stigmatizāciju, homofobiju un diskrimināciju, kuru dēļ ir grūti piekļūt veselības aprūpes pakalpojumiem un pareizai informācijai. Daudzos gadījumos represīvos likumos ir paredzēta kriminālatbildība cilvēkiem, kuri stājas viendzimuma attiecībās, un tāpēc viņi ir spiesti bēguļot un slēpt savu dzimumorientāciju vai sliktākajā gadījumā – pat savu identitāti. Pat ja likumi nav klaji diskriminējoši, stigmatizācija un bailes attur cilvēkus no to pakalpojumu izmantošanas, kas saistīti ar HIV infekciju, un līdz ar to viņiem nav zināmi līdzekļi, kas pieejami inficēšanās ar HIV novēršanai. |
| --- | --- |

9.4.

Daudzās valstīs piekļuvi preventīvajiem līdzekļiem liedz dažādi šķēršļi un dažādi individuāli apstākļi, kas saistīti ar stigmatizāciju, homofobiju un diskrimināciju, kuru dēļ ir grūti piekļūt veselības aprūpes pakalpojumiem un pareizai informācijai. Daudzos gadījumos represīvos likumos ir paredzēta kriminālatbildība cilvēkiem, kuri stājas viendzimuma attiecībās, un tāpēc viņi ir spiesti bēguļot un slēpt savu dzimumorientāciju vai sliktākajā gadījumā – pat savu identitāti. Pat ja likumi nav klaji diskriminējoši, stigmatizācija un bailes attur cilvēkus no to pakalpojumu izmantošanas, kas saistīti ar HIV infekciju, un līdz ar to viņiem nav zināmi līdzekļi, kas pieejami inficēšanās ar HIV novēršanai.

| 9.5. | Stigamtizācija ietekmē arī piekļuvi testēšanai un diagnosticēšanai. Daudzi vīrieši, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem, ir norādījuši, ka viņi baidās no veselības aprūpes speciālistu nosodījuma, atturas no testēšanas, un tā rezultāts ir novēlota diagnostika. Tā kā viņi nezina par to, ka ir inficējušies, viņi nevar piekļūt antiretrovirālai ārstēšanai, kas ne vien ietekmētu inficēto cilvēku veselību, bet arī samazinātu viņu seksuālo partneru inficēšanās risku. |
| --- | --- |

9.5.

Stigamtizācija ietekmē arī piekļuvi testēšanai un diagnosticēšanai. Daudzi vīrieši, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem, ir norādījuši, ka viņi baidās no veselības aprūpes speciālistu nosodījuma, atturas no testēšanas, un tā rezultāts ir novēlota diagnostika. Tā kā viņi nezina par to, ka ir inficējušies, viņi nevar piekļūt antiretrovirālai ārstēšanai, kas ne vien ietekmētu inficēto cilvēku veselību, bet arī samazinātu viņu seksuālo partneru inficēšanās risku.

| 9.6. | Daudzi vīrieši ir norādījuši, ka viņi priekšroku dotu testa veikšanai ārpus tradicionālajām veselības aprūpes iestādēm. Kopienas atbalstītas testēšanas programmas (nevalstiskās organizācijas) varētu būt lielisks veids, lai dažādās situācijās veicinātu preventīvos pasākumus un nodrošinātu, lai riskam visvairāk pakļautie cilvēki varētu piekļūt testēšanai. |
| --- | --- |

9.6.

Daudzi vīrieši ir norādījuši, ka viņi priekšroku dotu testa veikšanai ārpus tradicionālajām veselības aprūpes iestādēm. Kopienas atbalstītas testēšanas programmas (nevalstiskās organizācijas) varētu būt lielisks veids, lai dažādās situācijās veicinātu preventīvos pasākumus un nodrošinātu, lai riskam visvairāk pakļautie cilvēki varētu piekļūt testēšanai.

| 9.7. | Lai 90–90–90 mērķi būtu iespējams sasniegt arī to vīriešu vidū, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem, svarīga ir sadarbība starp kopienām un iestādēm. |
| --- | --- |

9.7.

Lai 90–90–90 mērķi būtu iespējams sasniegt arī to vīriešu vidū, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem, svarīga ir sadarbība starp kopienām un iestādēm.

10.   Migranti

Migranti

| 10.1. | Tiek lēsts, ka pasaulē ir aptuveni 231 miljons migrantu. Migrācijas dēļ cilvēki nonāk tādos sociāli ekonomiskos un politiskos apstākļos, kuros viņi kļūst ļoti neaizsargāti pret inficēšanos ar HIV, un dažās valstīs migrācija ir identificēta pat kā augsta riska faktors, kas veicina inficēšanos ar HIV. Migranti ik dienu saskaras ar šķēršļiem, kas sarežģī piekļuvi veselības un sociālajiem pakalpojumiem. Jo īpaši sociālā atstumtība padara migrantus neaizsargātus pret HIV. |
| --- | --- |

10.1.

Tiek lēsts, ka pasaulē ir aptuveni 231 miljons migrantu. Migrācijas dēļ cilvēki nonāk tādos sociāli ekonomiskos un politiskos apstākļos, kuros viņi kļūst ļoti neaizsargāti pret inficēšanos ar HIV, un dažās valstīs migrācija ir identificēta pat kā augsta riska faktors, kas veicina inficēšanos ar HIV. Migranti ik dienu saskaras ar šķēršļiem, kas sarežģī piekļuvi veselības un sociālajiem pakalpojumiem. Jo īpaši sociālā atstumtība padara migrantus neaizsargātus pret HIV.

| 10.2. | Vairāk nekā trešā daļa diagnosticēto HIV gadījumu ir saistīta ar migrantiem (8). Lai gan šis skaits samazinās, puse no migrantiem, kuriem diagnosticēts HIV, nāk no valstīm ar augstu epidēmisko līmeni (piemēram, Subsahāras Āfrika), kas liecina par inficēšanos viņu izcelsmes kontinentā. Kļūst arvien skaidrāks, ka lielā daļā gadījumu inficēšanās ir notikusi pēc migrācijas – uzņēmējā valstī (9). Tomēr nevajadzētu mazāk uzmanības veltīt iespējai inficēties, uz laiku dodoties apmeklēt izcelsmes valsti. |
| --- | --- |

10.2.

Vairāk nekā trešā daļa diagnosticēto HIV gadījumu ir saistīta ar migrantiem (8

9

| 10.3. | Sievietes veido būtisku daļu to ārvalstnieču, kurām ir HIV. Lai gan ES pilsoņu vidū sieviešu, kurām diagnosticēts HIV, līmenis saglabājas 16 % apmērā, ārvalstnieču, galvenokārt afrikāniešu, vidū šis skaitlis sasniedz 40 %. |
| --- | --- |

10.3.

Sievietes veido būtisku daļu to ārvalstnieču, kurām ir HIV. Lai gan ES pilsoņu vidū sieviešu, kurām diagnosticēts HIV, līmenis saglabājas 16 % apmērā, ārvalstnieču, galvenokārt afrikāniešu, vidū šis skaitlis sasniedz 40 %.

| 10.4. | 2017. gadā publicētajā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra ziņojumā (kurš pilnībā veltīts ar HIV inficētiem migrantiem) norādīts, ka ārzemniekiem Eiropā ir grūti piekļūt HIV novēršanas pakalpojumiem un HIV testēšanai. Stigmatizācija un diskriminācija (tostarp no veselības aprūpes profesionāļiem izjusta stigmatizācija un diskriminācija), it īpaši pret cilvēkiem no valstīm, kurās ir augsts inficēšanās līmenis, ir minētas kā galvenie šķēršļi. Līdz ar to ar HIV inficēti ārzemnieki diagnozi saņem vēlāk nekā Eiropas pilsoņi – laikā, kad imūndeficīta simptomi jau ir jūtami. Pēc diagnozes noteikšanas cilvēkiem, it īpaši tiem, kuriem nav likumīgu uzturēšanās atļauju, ir arī grūti piekļūt ārstēšanai. Piecpadsmit valstīs viņiem netiek nodrošināta pareiza antiretrovirālā ārstēšana, kas ir pretrunā saistībām, kas noteiktas 2004. gadā Dublinas konvencijā, kuras mērķis ir apkarot diskrimināciju un tiesību pārkāpumus, kas vērsti pret vājākajiem un trauslākajiem cilvēkiem, kuri vienmēr ir bijuši mazāk aizsargāti. |
| --- | --- |

10.4.

2017. gadā publicētajā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra ziņojumā (kurš pilnībā veltīts ar HIV inficētiem migrantiem) norādīts, ka ārzemniekiem Eiropā ir grūti piekļūt HIV novēršanas pakalpojumiem un HIV testēšanai. Stigmatizācija un diskriminācija (tostarp no veselības aprūpes profesionāļiem izjusta stigmatizācija un diskriminācija), it īpaši pret cilvēkiem no valstīm, kurās ir augsts inficēšanās līmenis, ir minētas kā galvenie šķēršļi. Līdz ar to ar HIV inficēti ārzemnieki diagnozi saņem vēlāk nekā Eiropas pilsoņi – laikā, kad imūndeficīta simptomi jau ir jūtami. Pēc diagnozes noteikšanas cilvēkiem, it īpaši tiem, kuriem nav likumīgu uzturēšanās atļauju, ir arī grūti piekļūt ārstēšanai. Piecpadsmit valstīs viņiem netiek nodrošināta pareiza antiretrovirālā ārstēšana, kas ir pretrunā saistībām, kas noteiktas 2004. gadā Dublinas konvencijā, kuras mērķis ir apkarot diskrimināciju un tiesību pārkāpumus, kas vērsti pret vājākajiem un trauslākajiem cilvēkiem, kuri vienmēr ir bijuši mazāk aizsargāti.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs, Operational considerations for the provision of the HIV continuum of care for refugees from Ukraine in the EU/EEA, (Darbības apsvērumi, lai nodrošinātu HIV pacientu aprūpes nepārtrauktību no Ukrainas ES/EEZ iebraukušo bēgļu vidū) 2022. gada 5. jūlijs, Stokholma: Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs; 2022.

1

Operational considerations for the provision of the HIV continuum of care for refugees from Ukraine in the EU/EEA

(2)  2016. gadā pasaules valstu vadītāji parakstīja ANO deklarāciju par AIDS izskaušanu, kurā tika atzīta svarīgā kopienu loma un līdzdalība AIDS novēršanas pakalpojumu aizstāvēšanā, atbildes pasākumu un pakalpojumu sniegšanas koordinācijā. Turklāt valstu vadītāji atzina, ka kopienu atbildes pasākumi uz HIV būtu jāizvērš, un viņi arī apņēmās līdz 2030. gadam panākt, lai vismaz 30 % pakalpojumu būtu kopienu vadīti.

2

(3)  Lai gan ES Stambulas konvenciju parakstīja 2017. gadā, dažās dalībvalstīs tā nav ratificēta.

3

(4)  Noteikumi, kas nereti pieņemti HIV epidēmijas pirmajos gados, kad bija mazāk informācijas par HIV izplatīšanos un nebija pieejama ārstēšana.

4

(5)  Kā noteikts Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 36. pantā.

5

(6)  Lai gan vīriešiem, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem, risks inficēties ar HIV ir augstāks visur pasaulē, inficēšanās līmenis dažādās ģeogrāfiskās zonās ir atšķirīgs: Jauno diagnosticēto ar HIV inficēto cilvēku vidū vīrieši, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem, Ziemeļamerikā un Rietumeiropā ir 50 %, Latīņamerikā – 47 %, Austrumeiropā, Āzijā, Tuvajos Austrumos – aptuveni 20 % un Āfrikā – 12 %.

6

(7)  Rietumeiropā laikā no 2010. gada līdz 2014. gadam HIV pozitīvo gadījumu skaits starp vīriešiem, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem, ir palielinājies līdz gandrīz 20 %. Itālijā HIV lielākoties tiek diagnosticēts vīriešiem, kuriem ir dzimumattiecības ar citiem vīriešiem.

7

(8)  To migrantu daļa, kuriem atklāts HIV, dažādās valstīs ir atšķirīga un sniedzas no 70 % Luksemburgā un Zviedrijā līdz 5 % dažās austrumu valstīs, piemēram, Polijā, Lietuvā un Rumānijā. Vairāk nekā 10 valstīs to skaits pārsniedz 50 %.

8

(9)  Aplēstais inficēšanās ar HIV līmenis pēc migrācijas ir no 2 % Šveicē nonākušo Subsahāras Āfrikas migrantu vidū līdz 62 % tumšādaino vīriešu, kuriem ir dzimumattiecības ar vīriešiem, Lielbritānijā nonākušo Karību izcelsmes migrantu vidū.

9

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/42

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES ārkārtas pasākumu pārraudzība un noturība enerģētikas jomā”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 293/07)

| Ziņotājs: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Andrés BARCELÓ DELGADO

| Atzinuma pieprasījums | Spānijas prezidentūra ES Padomē, 8.12.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants
  Izpētes atzinums |
| Pilnsapulces lēmums | 13.12.2022. |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 16.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 198/2/5 |

Atzinuma pieprasījums

Spānijas prezidentūra ES Padomē, 8.12.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Izpētes atzinums

Pilnsapulces lēmums

13.12.2022.

Atbildīgā specializēta nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

16.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

198/2/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Atveseļošana pēc Covid-19 pandēmijas un nepamatotā Krievijas agresija pret Ukrainu ir izraisījusi nopietnus traucējumus Eiropas enerģētikas sistēmā, tāpēc ir pastiprinājies satraukums par enerģētisko drošību, enerģijas cenas ir sakāpušas vēl nepieredzētos augstumos un ir izgaismojusies Eiropas Savienības pārmērīgi lielā atkarīga no Krievijas gāzes, naftas un oglēm. |
| --- | --- |

1.1.

Atveseļošana pēc Covid-19 pandēmijas un nepamatotā Krievijas agresija pret Ukrainu ir izraisījusi nopietnus traucējumus Eiropas enerģētikas sistēmā, tāpēc ir pastiprinājies satraukums par enerģētisko drošību, enerģijas cenas ir sakāpušas vēl nepieredzētos augstumos un ir izgaismojusies Eiropas Savienības pārmērīgi lielā atkarīga no Krievijas gāzes, naftas un oglēm.

| 1.2. | Eiropas Savienības sabiedrību ļoti satrauc tas, kā šīs problēmas risināt, lai Eiropas Savienībā būtu iespējama stabila un ilgtspējīga izaugsme un sociālā kohēzija. Problēmas ir saistītas ne tikai ar enerģētiku, bet arī ar ES noturību, ES atvērtu stratēģisko autonomiju, sabiedrību un Eiropas rūpniecības konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.2.

Eiropas Savienības sabiedrību ļoti satrauc tas, kā šīs problēmas risināt, lai Eiropas Savienībā būtu iespējama stabila un ilgtspējīga izaugsme un sociālā kohēzija. Problēmas ir saistītas ne tikai ar enerģētiku, bet arī ar ES noturību, ES atvērtu stratēģisko autonomiju, sabiedrību un Eiropas rūpniecības konkurētspēju.

| 1.3. | Kad enerģijas krīzes dēļ gāzes un elektrības cenas bija sasniegušas rekordaugstu līmeni un radās nopietnas bažas par energoapgādes drošību, Eiropas Komisija un Padome nekavējoties reaģēja, izstrādājot vairākus instrumentu kopumus, un noteica ārkārtas pasākumus, lai mazinātu atkarību no Krievijas fosilā kurināmā un ierobežotu enerģijas cenu kāpumu. |
| --- | --- |

1.3.

Kad enerģijas krīzes dēļ gāzes un elektrības cenas bija sasniegušas rekordaugstu līmeni un radās nopietnas bažas par energoapgādes drošību, Eiropas Komisija un Padome nekavējoties reaģēja, izstrādājot vairākus instrumentu kopumus, un noteica ārkārtas pasākumus, lai mazinātu atkarību no Krievijas fosilā kurināmā un ierobežotu enerģijas cenu kāpumu.

| 1.4. | Eiropas Savienības īstenotie ārkārtas pasākumi ir izrādījušies efektīvi, palīdzējuši dažādot fosilā kurināmā avotus un pārtraukt Krievijas fosilā kurināmā izmantošanu, bet enerģijas rēķinu ierobežošanā to ietekme ir bijusi mazāka, tāpēc ir samazinājies enerģijas pieprasījums, lai gan tā kritumu veicinājusi arī samērā siltā ziema. Turklāt augstās gāzes un elektrības cenas galvenokārt ir skārušas industriālo enerģijas pieprasījumu un mājsaimniecības, kam ir mazi ienākumi un kas ir mazāk aizsargātas pret tirgus cenu nestabilitāti. |
| --- | --- |

1.4.

Eiropas Savienības īstenotie ārkārtas pasākumi ir izrādījušies efektīvi, palīdzējuši dažādot fosilā kurināmā avotus un pārtraukt Krievijas fosilā kurināmā izmantošanu, bet enerģijas rēķinu ierobežošanā to ietekme ir bijusi mazāka, tāpēc ir samazinājies enerģijas pieprasījums, lai gan tā kritumu veicinājusi arī samērā siltā ziema. Turklāt augstās gāzes un elektrības cenas galvenokārt ir skārušas industriālo enerģijas pieprasījumu un mājsaimniecības, kam ir mazi ienākumi un kas ir mazāk aizsargātas pret tirgus cenu nestabilitāti.

| 1.5. | Efektivitātes nolūkā pareizāk būtu visās dalībvalstīs veikt vienādus pasākumus un tādējādi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Izņēmums varētu būt tie aspekti, kas saistīti ar būtiskām iekārtām un infrastruktūru. Valstu līmenī izvēlētie pasākumi ir atšķirīgi, tāpēc nodokļu, subsīdiju un regulējuma politika ir dažāda, bet enerģijas cenas joprojām ir augstas. |
| --- | --- |

1.5.

Efektivitātes nolūkā pareizāk būtu visās dalībvalstīs veikt vienādus pasākumus un tādējādi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Izņēmums varētu būt tie aspekti, kas saistīti ar būtiskām iekārtām un infrastruktūru. Valstu līmenī izvēlētie pasākumi ir atšķirīgi, tāpēc nodokļu, subsīdiju un regulējuma politika ir dažāda, bet enerģijas cenas joprojām ir augstas.

| 1.6. | Neveiksmīgi īstenoto augsto enerģijas cenu apkarošanas pasākumu sekas ir rūpniecības konkurētspējas pazemināšanās un mājsaimniecību izmantojamo ienākumu sarukums inflācijas ietekmē. Tas ievērojami apgrūtina spēju nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un sociālo labklājību. |
| --- | --- |

1.6.

Neveiksmīgi īstenoto augsto enerģijas cenu apkarošanas pasākumu sekas ir rūpniecības konkurētspējas pazemināšanās un mājsaimniecību izmantojamo ienākumu sarukums inflācijas ietekmē. Tas ievērojami apgrūtina spēju nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un sociālo labklājību.

| 1.7. | Lai īstenotu divējādo pārkārtošanos un izpildītu stingro apņemšanos neaizmirst par cilvēkiem, Eiropas Savienības politikā ir jāiet tālāk par pagaidu pasākumiem, kas vērsti uz enerģijas cenu pieaugumu īstermiņā, un jāstiprina ilgtermiņa redzējums. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzsver, ka ir svarīgi paātrināt dekarbonizētu enerģijas avotu ieviešanu plašā mērogā, šajā nolūkā vienkāršojot atļauju piešķiršanas procesus, lai bez kavēšanās būtu iespējams novērst atkarību no trešo pušu fosilā kurināmā, ievērot saistības klimata pārmaiņu jomā un uzlabot konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.7.

Lai īstenotu divējādo pārkārtošanos un izpildītu stingro apņemšanos neaizmirst par cilvēkiem, Eiropas Savienības politikā ir jāiet tālāk par pagaidu pasākumiem, kas vērsti uz enerģijas cenu pieaugumu īstermiņā, un jāstiprina ilgtermiņa redzējums. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzsver, ka ir svarīgi paātrināt dekarbonizētu enerģijas avotu ieviešanu plašā mērogā, šajā nolūkā vienkāršojot atļauju piešķiršanas procesus, lai bez kavēšanās būtu iespējams novērst atkarību no trešo pušu fosilā kurināmā, ievērot saistības klimata pārmaiņu jomā un uzlabot konkurētspēju.

| 1.8. | Pārejot uz pilnībā dekarbonizētas enerģijas patēriņu, vienlaikus būtu jānodrošina pieejamas un stabilas enerģijas cenas, kas dotu iespēju veikt plašus ieguldījumus lielo rūpniecības nozaru, MVU un mājsaimniecību dekarbonizācijā. Stabilas un paredzamas atlīdzības shēmas atjaunīgās enerģijas jomā tāpēc būtu jāvērš uz īstām ilgtermiņa ražošanas izmaksām un būtu jāatsaista no fosilās degvielas cenām. Šī stratēģija dos pozitīvu ieguldījumu noturības un enerģētiskās autonomijas uzlabošanā. |
| --- | --- |

1.8.

Pārejot uz pilnībā dekarbonizētas enerģijas patēriņu, vienlaikus būtu jānodrošina pieejamas un stabilas enerģijas cenas, kas dotu iespēju veikt plašus ieguldījumus lielo rūpniecības nozaru, MVU un mājsaimniecību dekarbonizācijā. Stabilas un paredzamas atlīdzības shēmas atjaunīgās enerģijas jomā tāpēc būtu jāvērš uz īstām ilgtermiņa ražošanas izmaksām un būtu jāatsaista no fosilās degvielas cenām. Šī stratēģija dos pozitīvu ieguldījumu noturības un enerģētiskās autonomijas uzlabošanā.

| 1.9. | Pateicoties cenu pieejamībai, elektrifikācija varētu dot iespēju pēc iespējas plašāk aizstāt fosilo kurināmo un grūti dekarbonizējamās jomās izmantot atjaunīgās gāzes. |
| --- | --- |

1.9.

Pateicoties cenu pieejamībai, elektrifikācija varētu dot iespēju pēc iespējas plašāk aizstāt fosilo kurināmo un grūti dekarbonizējamās jomās izmantot atjaunīgās gāzes.

| 1.10. | Lai rūpniecība varētu darboties stabilos apstākļos, īstenot dekarbonizāciju un novērst piegādes pārrāvumus, tādējādi aizsargājot piegādes ķēdes, ļoti svarīga ir piekļuve kritiski svarīgajām izejvielām. |
| --- | --- |

1.10.

Lai rūpniecība varētu darboties stabilos apstākļos, īstenot dekarbonizāciju un novērst piegādes pārrāvumus, tādējādi aizsargājot piegādes ķēdes, ļoti svarīga ir piekļuve kritiski svarīgajām izejvielām.

2.   Prezidentvalsts pieprasījuma kopsavilkums

Prezidentvalsts pieprasījuma kopsavilkums

| 2.1. | Nākamā prezidentvalsts Spānija ir aicinājusi EESK sagatavot izpētes atzinumu “ES ārkārtas pasākumu pārraudzība un noturība enerģētikas jomā”. |
| --- | --- |

2.1.

Nākamā prezidentvalsts Spānija ir aicinājusi EESK sagatavot izpētes atzinumu “ES ārkārtas pasākumu pārraudzība un noturība enerģētikas jomā”.

| 2.2. | Šis atzinuma pieprasījums ir saistīts ar Covid-19 pandēmijas sekām un ar Krievijas agresiju pret Ukrainu – tas ir satricinājis globālo enerģētikas sistēmu, un rezultātā ir pastiprinājies satraukums par enerģētisko drošību, enerģijas cenas ir sakāpušas vēl nepieredzētos augstumos un ir izgaismojusies Eiropas Savienības pārmērīgi lielā atkarīga no Krievijas gāzes, naftas un oglēm. |
| --- | --- |

2.2.

Šis atzinuma pieprasījums ir saistīts ar Covid-19 pandēmijas sekām un ar Krievijas agresiju pret Ukrainu – tas ir satricinājis globālo enerģētikas sistēmu, un rezultātā ir pastiprinājies satraukums par enerģētisko drošību, enerģijas cenas ir sakāpušas vēl nepieredzētos augstumos un ir izgaismojusies Eiropas Savienības pārmērīgi lielā atkarīga no Krievijas gāzes, naftas un oglēm.

| 2.3. | Ir palielinājušies izdevumi par, piemēram, enerģijas, pārtikas un preču, tostarp kritiski svarīgo izejvielu, piegādi uz Eiropas Savienību no ārvalstīm, un ES sabiedrība pašlaik raizējas par to, kā šīs problēmas pārvarēt tā, lai būtu iespējama ilgtspējīga ES ekonomikas izaugsme. |
| --- | --- |

2.3.

Ir palielinājušies izdevumi par, piemēram, enerģijas, pārtikas un preču, tostarp kritiski svarīgo izejvielu, piegādi uz Eiropas Savienību no ārvalstīm, un ES sabiedrība pašlaik raizējas par to, kā šīs problēmas pārvarēt tā, lai būtu iespējama ilgtspējīga ES ekonomikas izaugsme.

| 2.4. | Iecerēts, ka pieprasītais atzinums aptvers pasākumus, kas pieņemti, lai risinātu tādus jautājumus kā enerģētikas krīze, ES noturība, ES atvērta stratēģiskā autonomija, sabiedrība un Eiropas rūpniecības konkurētspēja. |
| --- | --- |

2.4.

Iecerēts, ka pieprasītais atzinums aptvers pasākumus, kas pieņemti, lai risinātu tādus jautājumus kā enerģētikas krīze, ES noturība, ES atvērta stratēģiskā autonomija, sabiedrība un Eiropas rūpniecības konkurētspēja.

| 2.5. | Jaunākie notikumi, kas norisinājušies ASV, gandrīz noteikti ietekmēs atjaunīgo energoresursu ieviešanu, tostarp to industriālo bāzi, taču tas tiks apskatīts atsevišķā atzinumā. |
| --- | --- |

2.5.

Jaunākie notikumi, kas norisinājušies ASV, gandrīz noteikti ietekmēs atjaunīgo energoresursu ieviešanu, tostarp to industriālo bāzi, taču tas tiks apskatīts atsevišķā atzinumā.

| 2.6. | Stratēģiskās autonomijas koncepcija pašlaik ir plašāka nekā iepriekš, jo ierastie drošības un aizsardzības jautājumi ir papildināti ar rūpniecības, enerģētikas, tehnoloģiju un tirdzniecības aspektiem. ES atveseļošanas un noturības plāns Next Generation EU noteikti dos būtisku impulsu ES atvērtas stratēģiskās autonomijas veidošanai dažādās izvēlētajās jomās. |
| --- | --- |

2.6.

Stratēģiskās autonomijas koncepcija pašlaik ir plašāka nekā iepriekš, jo ierastie drošības un aizsardzības jautājumi ir papildināti ar rūpniecības, enerģētikas, tehnoloģiju un tirdzniecības aspektiem. ES atveseļošanas un noturības plāns Next Generation EU

| 2.7. | Salīdzinājumā ar galvenajiem tirdzniecības partneriem Eiropas Savienība ir līdere īstā, efektīvā un uz noteikumiem balstītā, brīvā un taisnīgā tirdzniecībā un ir galvenā atvērtas ekonomikas veicinātāja, kas iebilst pret protekcionismu. Tomēr nepieciešamība panākt līdzsvaru starp autonomu rūpniecības politiku un tirdzniecības atvērtību ir būtisks izaicinājums pašreizējā starptautiskajā satvarā.
  Eiropas Savienībai ir nepieciešams piesaistīt investīcijas rūpnieciskās ražošanas veicināšanai, nodrošināt enerģijas un kritiski svarīgo izejvielu piegādi un vienlaikus veicināt rūpniecības pārkārtošanos uz dekarbonizētu sabiedrību, uzturēt vadošās pozīcijas tehnoloģiju jomā stratēģiski svarīgās nozarēs un saglabāt vienoto tirgu kā vienu no Eiropas Savienības vērtīgākajiem stūrakmeņiem, kas ir garantija turīgākai ES sabiedrībai, aizsargā darbvietas un veicina kvalitatīvu nodarbinātību. |
| --- | --- |

2.7.

Salīdzinājumā ar galvenajiem tirdzniecības partneriem Eiropas Savienība ir līdere īstā, efektīvā un uz noteikumiem balstītā, brīvā un taisnīgā tirdzniecībā un ir galvenā atvērtas ekonomikas veicinātāja, kas iebilst pret protekcionismu. Tomēr nepieciešamība panākt līdzsvaru starp autonomu rūpniecības politiku un tirdzniecības atvērtību ir būtisks izaicinājums pašreizējā starptautiskajā satvarā.

Eiropas Savienībai ir nepieciešams piesaistīt investīcijas rūpnieciskās ražošanas veicināšanai, nodrošināt enerģijas un kritiski svarīgo izejvielu piegādi un vienlaikus veicināt rūpniecības pārkārtošanos uz dekarbonizētu sabiedrību, uzturēt vadošās pozīcijas tehnoloģiju jomā stratēģiski svarīgās nozarēs un saglabāt vienoto tirgu kā vienu no Eiropas Savienības vērtīgākajiem stūrakmeņiem, kas ir garantija turīgākai ES sabiedrībai, aizsargā darbvietas un veicina kvalitatīvu nodarbinātību.

| 2.8. | Ir svarīgi, lai zaļā un digitālā rūpniecības un sabiedrības pārkārtošanās aizsargātu Eiropas modeli un uzmanības centrā joprojām būtu cilvēki: darbvietu aizsardzība, kā arī jaunu, kvalitatīvu darbvietu veicināšana nozīmē to, ka ir jāveic darba spēka pārkvalificēšana un jāceļ kvalifikācija, kā arī ir stingri jāapņemas neaizmirst par cilvēkiem. |
| --- | --- |

2.8.

Ir svarīgi, lai zaļā un digitālā rūpniecības un sabiedrības pārkārtošanās aizsargātu Eiropas modeli un uzmanības centrā joprojām būtu cilvēki: darbvietu aizsardzība, kā arī jaunu, kvalitatīvu darbvietu veicināšana nozīmē to, ka ir jāveic darba spēka pārkvalificēšana un jāceļ kvalifikācija, kā arī ir stingri jāapņemas neaizmirst par cilvēkiem.

| 2.9. | Pašreizējām Komisijas atbalstītajām industriālajām aliansēm ir jāveicina ieguldījumi un inovācija, kas palīdzētu nodrošināt izejmateriālu pieejamību, stiprināt reciklēšanu un pilnveidot tehnoloģijas konkrētās jomās. Vienlaikus pastāvīgi ir jārūpējas, lai globālās piegādes ķēdes atbilstu Eiropas Savienības un ESAO noteikumiem un nostādnēm. |
| --- | --- |

2.9.

Pašreizējām Komisijas atbalstītajām industriālajām aliansēm ir jāveicina ieguldījumi un inovācija, kas palīdzētu nodrošināt izejmateriālu pieejamību, stiprināt reciklēšanu un pilnveidot tehnoloģijas konkrētās jomās. Vienlaikus pastāvīgi ir jārūpējas, lai globālās piegādes ķēdes atbilstu Eiropas Savienības un ESAO noteikumiem un nostādnēm.

| 2.10. | Tāpēc nākas izdarīt secinājumu, ka šajā jaunajā ģeopolitiskajā scenārijā šie trīs jautājumi – kritiskā atkarība, stratēģiskā autonomija un stratēģisko resursu un energoresursu piegādes ķēžu nodrošināšana – ir kļuvuši par stratēģiskas nozīmes jautājumiem, kas noteiks attiecības starp valstīm un blokiem. Ilgtspējīgu energoresursu un izejvielu pieejamības jomā Eiropai ir svarīgi iegūt lielāku autonomiju, lai rūpniecībā valdītu vienlīdzīgi konkurences apstākļi. |
| --- | --- |

2.10.

Tāpēc nākas izdarīt secinājumu, ka šajā jaunajā ģeopolitiskajā scenārijā šie trīs jautājumi – kritiskā atkarība, stratēģiskā autonomija un stratēģisko resursu un energoresursu piegādes ķēžu nodrošināšana – ir kļuvuši par stratēģiskas nozīmes jautājumiem, kas noteiks attiecības starp valstīm un blokiem. Ilgtspējīgu energoresursu un izejvielu pieejamības jomā Eiropai ir svarīgi iegūt lielāku autonomiju, lai rūpniecībā valdītu vienlīdzīgi konkurences apstākļi.

| 2.11. | Tāpēc prezidentvalsts Spānija ir pieprasījusi atzinumu par noturību, stratēģisko autonomiju, sabiedrību un rūpniecības konkurētspēju, lai tā varētu vadīt virzību uz atgriešanos vienotajā tirgū, koordinācijas uzlabošanu un tādu rūpniecības politiku, kas no stratēģiskās atkarības viedokļa būtu dziļāk integrēta un radītu stabilu pamatu divējādai pārkārtošanai. |
| --- | --- |

2.11.

Tāpēc prezidentvalsts Spānija ir pieprasījusi atzinumu par noturību, stratēģisko autonomiju, sabiedrību un rūpniecības konkurētspēju, lai tā varētu vadīt virzību uz atgriešanos vienotajā tirgū, koordinācijas uzlabošanu un tādu rūpniecības politiku, kas no stratēģiskās atkarības viedokļa būtu dziļāk integrēta un radītu stabilu pamatu divējādai pārkārtošanai.

| 2.12. | Tomēr, turpinot rūpniecības stiprināšanu, vienlaikus ir jāaizsargā brīva un taisnīga starptautiskā tirdzniecība ar minimāliem sociālajiem standartiem. Uzlabojot Eiropas Savienības instrumentus, kas paredzēti, lai vērstos pret tām ārvalstu subsīdijām, kuras kropļo vienoto tirgu, Eiropas Savienībā ir svarīgi saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

2.12.

Tomēr, turpinot rūpniecības stiprināšanu, vienlaikus ir jāaizsargā brīva un taisnīga starptautiskā tirdzniecība ar minimāliem sociālajiem standartiem. Uzlabojot Eiropas Savienības instrumentus, kas paredzēti, lai vērstos pret tām ārvalstu subsīdijām, kuras kropļo vienoto tirgu, Eiropas Savienībā ir svarīgi saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

| 2.13. | Būtu arī jāseko līdzi energoapgādes noturībai un pašreizējam enerģētikas regulatīvajam modelim, kurš neatbilst patērētāju (mājsaimniecību un uzņēmumu) pieprasījumam pēc garantētas un tīras enerģijas par pieejamām cenām. |
| --- | --- |

2.13.

Būtu arī jāseko līdzi energoapgādes noturībai un pašreizējam enerģētikas regulatīvajam modelim, kurš neatbilst patērētāju (mājsaimniecību un uzņēmumu) pieprasījumam pēc garantētas un tīras enerģijas par pieejamām cenām.

3.   Konteksts

Konteksts

| 3.1. | Eiropu skar bezprecedenta enerģētikas krīze, kurai zīmīgas ir ārkārtīgi augstas cenas par gāzi un elektroenerģiju un būtisks satraukums par energoapgādes drošību, kas attiecīgi ietekmē visu ekonomiku, jo vairuma preču ražošana un pakalpojumu sniegšana parasti nevar notikt bez liela energoresursu ieguldījuma, turklāt nedrošību vēl vairāk pastiprina grūtības piekļūt izejvielām. Krievijas iebrukums Ukrainā ir saasinājis enerģijas cenu ietekmi, tāpēc ir apdraudēta Eiropas rūpniecības konkurētspēja un mājsaimniecību ienākumi un iztikas līdzekļi. |
| --- | --- |

3.1.

Eiropu skar bezprecedenta enerģētikas krīze, kurai zīmīgas ir ārkārtīgi augstas cenas par gāzi un elektroenerģiju un būtisks satraukums par energoapgādes drošību, kas attiecīgi ietekmē visu ekonomiku, jo vairuma preču ražošana un pakalpojumu sniegšana parasti nevar notikt bez liela energoresursu ieguldījuma, turklāt nedrošību vēl vairāk pastiprina grūtības piekļūt izejvielām. Krievijas iebrukums Ukrainā ir saasinājis enerģijas cenu ietekmi, tāpēc ir apdraudēta Eiropas rūpniecības konkurētspēja un mājsaimniecību ienākumi un iztikas līdzekļi.

| 3.2. | Rezultātā abās šajās jomās Eiropas un valstu līmenī ir veikti dažādi politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu kāpuma sociālās un ekonomiskās sekas. Turklāt enerģētikas krīze ir uzjundījusi publiskās debates ne vien par energoatkarību, bet arī par stratēģisko autonomiju. |
| --- | --- |

3.2.

Rezultātā abās šajās jomās Eiropas un valstu līmenī ir veikti dažādi politikas pasākumi ar mērķi mazināt enerģijas cenu kāpuma sociālās un ekonomiskās sekas. Turklāt enerģētikas krīze ir uzjundījusi publiskās debates ne vien par energoatkarību, bet arī par stratēģisko autonomiju.

| 3.3. | Vienota izpratne par to, ka Eiropas ekonomikai ir jāpaātrina zaļā un taisnīgā pārkārtošanās un pāreja uz pilnībā dekarbonizētu ekonomiku un sabiedrību ar mērķi samazināt mūsu ārējo energoatkarību, ir viens no pīlāriem, uz ko balstās 2022. gadā pieņemtie pasākumi. Ja tiktu plaši izvērsta atjaunīgo energoresursu ieviešana, tiešais ieguvums ietvertu arī pieejamas un stabilas enerģijas cenas, līderpozīcijas atjaunīgo energoresursu tehnoloģiju jomā – tas pozitīvi ietekmētu arī vērtības radīšanu Eiropas Savienībā un pavērtu ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes un sociālās kohēzijas iespējas. |
| --- | --- |

3.3.

Vienota izpratne par to, ka Eiropas ekonomikai ir jāpaātrina zaļā un taisnīgā pārkārtošanās un pāreja uz pilnībā dekarbonizētu ekonomiku un sabiedrību ar mērķi samazināt mūsu ārējo energoatkarību, ir viens no pīlāriem, uz ko balstās 2022. gadā pieņemtie pasākumi. Ja tiktu plaši izvērsta atjaunīgo energoresursu ieviešana, tiešais ieguvums ietvertu arī pieejamas un stabilas enerģijas cenas, līderpozīcijas atjaunīgo energoresursu tehnoloģiju jomā – tas pozitīvi ietekmētu arī vērtības radīšanu Eiropas Savienībā un pavērtu ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes un sociālās kohēzijas iespējas.

| 3.4. | Enerģijas cenu straujais kāpums sākās 2021. gada otrajā pusē, kad ES ekonomika sāka tuvoties pirmspandēmijas aktivitātes līmenim. Tomēr Eiropas Savienību ir skārušas arī sekas, kuras ir izraisījusi Krievijas agresija pret Ukrainu, un tās negatīvā ietekme ir jūtama tādā kritiski svarīgā jomā kā energoapgādes drošība. Risks, ko ir izraisījis Krievijas lēmums pārtraukt gāzes piegādi vairākām ES dalībvalstīm, reāli ir skāris enerģijas tirgus. |
| --- | --- |

3.4.

Enerģijas cenu straujais kāpums sākās 2021. gada otrajā pusē, kad ES ekonomika sāka tuvoties pirmspandēmijas aktivitātes līmenim. Tomēr Eiropas Savienību ir skārušas arī sekas, kuras ir izraisījusi Krievijas agresija pret Ukrainu, un tās negatīvā ietekme ir jūtama tādā kritiski svarīgā jomā kā energoapgādes drošība. Risks, ko ir izraisījis Krievijas lēmums pārtraukt gāzes piegādi vairākām ES dalībvalstīm, reāli ir skāris enerģijas tirgus.

| 3.5. | Nekavējoties 2022. gada marta beigās sekoja ES atbilde un lēmums pakāpeniski izbeigt Eiropas Savienības ārējo atkarību no Krievijas fosilā kurināmā. Šī iniciatīva noslēdzās ar Padomes 2022. gada maija vienošanos līdz 2022. gada beigām pārtraukt gandrīz visu Krievijas naftas importu – 90 % apmērā. Līdztekus izskanēja aicinājums dažādot enerģijas piegādi un avotus, paātrināt atjaunīgo energoresursu ieviešanu plašā mērogā, uzlabot energoefektivitāti un enerģijas infrastruktūru, kā paredzēts plānā REPowerEU. |
| --- | --- |

3.5.

Nekavējoties 2022. gada marta beigās sekoja ES atbilde un lēmums pakāpeniski izbeigt Eiropas Savienības ārējo atkarību no Krievijas fosilā kurināmā. Šī iniciatīva noslēdzās ar Padomes 2022. gada maija vienošanos līdz 2022. gada beigām pārtraukt gandrīz visu Krievijas naftas importu – 90 % apmērā. Līdztekus izskanēja aicinājums dažādot enerģijas piegādi un avotus, paātrināt atjaunīgo energoresursu ieviešanu plašā mērogā, uzlabot energoefektivitāti un enerģijas infrastruktūru, kā paredzēts plānā REPowerEU

| 3.6. | Pirmais pasākums bija solidaritātes veicināšana starp ES dalībvalstīm gāzes nepietiekamības gadījumam. Lai dažādotu gāzes piegādi un palielinātu tās drošību, tika virzīts arī kopīgs gāzes iepirkums ar mērķi ierobežot gāzes cenu ietekmi gāzes un elektroenerģijas tirgū un radīt jaunu gāzes atsauces cenu, kas labāk atspoguļotu pāreju no gāzes vadu izmantošanas uz sašķidrinātas dabasgāzes termināļiem. Vispārēji akceptētais Title Transfer Facility (TTF) virtuālais gāzes mezgls vairs netika uzskatīts par efektīvu. |
| --- | --- |

3.6.

Pirmais pasākums bija solidaritātes veicināšana starp ES dalībvalstīm gāzes nepietiekamības gadījumam. Lai dažādotu gāzes piegādi un palielinātu tās drošību, tika virzīts arī kopīgs gāzes iepirkums ar mērķi ierobežot gāzes cenu ietekmi gāzes un elektroenerģijas tirgū un radīt jaunu gāzes atsauces cenu, kas labāk atspoguļotu pāreju no gāzes vadu izmantošanas uz sašķidrinātas dabasgāzes termināļiem. Vispārēji akceptētais Title Transfer Facility

TTF

| 3.7. | Papildus tam tiešais mehānisms, kas paredzēts, lai samazinātu ārējo atkarību no gāzes, iezīmē virzību uz gāzes pieprasījuma samazināšanu, kas ietekmēs ne tikai konvencionālo gāzes patēriņu, bet arī gāzes izmantošanu elektroenerģijas ražošanā marginālajos kombinētā cikla energoblokos. Tāpēc ir panākta vienošanās panākt gāzes pieprasījuma samazinājumu par 15 %. |
| --- | --- |

3.7.

Papildus tam tiešais mehānisms, kas paredzēts, lai samazinātu ārējo atkarību no gāzes, iezīmē virzību uz gāzes pieprasījuma samazināšanu, kas ietekmēs ne tikai konvencionālo gāzes patēriņu, bet arī gāzes izmantošanu elektroenerģijas ražošanā marginālajos kombinētā cikla energoblokos. Tāpēc ir panākta vienošanās panākt gāzes pieprasījuma samazinājumu par 15 %.

| 3.8. | Viens no kritiski svarīgajiem gāzes piegādes drošības jautājumiem bija gāzes krātuvju piepildīšana, lai gāzi varētu piegādāt ziemā. Beigās tika pieņemts lēmums par prasību tās piepildīt 80 % līmenī 2022./2023. gada ziemai un 90 % apmērā nākamajām ziemām. |
| --- | --- |

3.8.

Viens no kritiski svarīgajiem gāzes piegādes drošības jautājumiem bija gāzes krātuvju piepildīšana, lai gāzi varētu piegādāt ziemā. Beigās tika pieņemts lēmums par prasību tās piepildīt 80 % līmenī 2022./2023. gada ziemai un 90 % apmērā nākamajām ziemām.

| 3.9. | Līdztekus iecerētajiem gāzes piegādes pasākumiem bija jārūpējas arī, lai straujā enerģijas cenu kāpuma dēļ netiktu zaudēta rūpniecības konkurētspēja un mājsaimniecību izmantojamie ienākumi. 2022. gada 6. oktobrī Padome pieņēma trīs pasākumus ar mērķi vērsties pret augstajām enerģijas cenām. Pirmais no tiem ir saistīts ar elektroenerģijas pieprasījumu un paredz uzstādīt brīvprātīgu mērķi, proti, pieprasījumu samazināt par 10 %, un obligātu mērķi, t. i., par 5 % samazināt pieprasījumu maksimālas noslodzes stundās līdz ziemas sezonas beigām. Otrkārt, tika noteikti 180 EUR/MWh cenu griesti inframarginālajām tehnoloģijām, lai novērstu negaidītas papildu peļņas efektu, kuru varētu izraisīt augstas gāzes cenas. Attiecīgi visi ieņēmumi, kas pārsniegs cenas griestus, ir jāatdod galalietotājiem viņu rēķinu mazināšanas nolūkā. Treškārt, solidaritātes nodoklis fosilā kurināmā sektoram tika apstiprināts attiecībā uz tiem uzņēmumiem, kuru peļņa kopš 2018. gada ir vidēji palielinājusies vairāk par 20 %. Visi šie ar enerģijas rēķiniem saistītie pasākumi noslēgumā tika papildināti ar mehānismu, kas ļāva Title Transfer Facility gāzes cenas ierobežot tā, lai tās nepārsniegtu 180 EUR/MWh, ievērojot atsevišķus nosacījumus, kas tika apstiprināti 2022. gada 19. decembrī saistībā ar naftas cenu griestiem, kuri Krievijas naftai noteikti 60 USD apmērā par vienu barelu. |
| --- | --- |

3.9.

Līdztekus iecerētajiem gāzes piegādes pasākumiem bija jārūpējas arī, lai straujā enerģijas cenu kāpuma dēļ netiktu zaudēta rūpniecības konkurētspēja un mājsaimniecību izmantojamie ienākumi. 2022. gada 6. oktobrī Padome pieņēma trīs pasākumus ar mērķi vērsties pret augstajām enerģijas cenām. Pirmais no tiem ir saistīts ar elektroenerģijas pieprasījumu un paredz uzstādīt brīvprātīgu mērķi, proti, pieprasījumu samazināt par 10 %, un obligātu mērķi, t. i., par 5 % samazināt pieprasījumu maksimālas noslodzes stundās līdz ziemas sezonas beigām. Otrkārt, tika noteikti 180 EUR/MWh cenu griesti inframarginālajām tehnoloģijām, lai novērstu negaidītas papildu peļņas efektu, kuru varētu izraisīt augstas gāzes cenas. Attiecīgi visi ieņēmumi, kas pārsniegs cenas griestus, ir jāatdod galalietotājiem viņu rēķinu mazināšanas nolūkā. Treškārt, solidaritātes nodoklis fosilā kurināmā sektoram tika apstiprināts attiecībā uz tiem uzņēmumiem, kuru peļņa kopš 2018. gada ir vidēji palielinājusies vairāk par 20 %. Visi šie ar enerģijas rēķiniem saistītie pasākumi noslēgumā tika papildināti ar mehānismu, kas ļāva Title Transfer Facility

| 3.10. | Jāuzsver, ka dalībvalstīm tika atstāta noteikta rīcības brīvība šo noteikumu īstenošanas jomā. |
| --- | --- |

3.10.

Jāuzsver, ka dalībvalstīm tika atstāta noteikta rīcības brīvība šo noteikumu īstenošanas jomā.

| 3.11. | Pamatideja, ka ārējo energoatkarību visefektīvāk palīdz samazināt ar atjaunīgo energoresursu ieviešanas paātrināšanu saistīti pasākumi, tiek stiprināta arī, rūpējoties par atjaunīgo energoresursu atļauju piešķiršanas vienkāršošanu. Tāpēc ātrākas atļauju piešķiršanas procedūras uz laiku tika apstiprinātas atjaunīgiem resursiem. Turklāt jau ir sākušās plašas debates par pašreizējo elektroenerģijas tirgus veidošanu, tā spēju stimulēt investīciju piesaisti un vienlaikus nodrošināt enerģijas piegādi un cenu pieejamību galalietotājiem. Šī shēma ir papildināta ar neto nulles emisiju industrijas akta priekšlikumu, lai stiprinātu neto nulles emisiju tehnoloģijas ekosistēmu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.11.

Pamatideja, ka ārējo energoatkarību visefektīvāk palīdz samazināt ar atjaunīgo energoresursu ieviešanas paātrināšanu saistīti pasākumi, tiek stiprināta arī, rūpējoties par atjaunīgo energoresursu atļauju piešķiršanas vienkāršošanu. Tāpēc ātrākas atļauju piešķiršanas procedūras uz laiku tika apstiprinātas atjaunīgiem resursiem. Turklāt jau ir sākušās plašas debates par pašreizējo elektroenerģijas tirgus veidošanu, tā spēju stimulēt investīciju piesaisti un vienlaikus nodrošināt enerģijas piegādi un cenu pieejamību galalietotājiem. Šī shēma ir papildināta ar neto nulles emisiju industrijas akta priekšlikumu, lai stiprinātu neto nulles emisiju tehnoloģijas ekosistēmu Eiropas Savienībā.

4.   Piegādes drošība, enerģijas pieprasījums un cenas

Piegādes drošība, enerģijas pieprasījums un cenas

| 4.1. | Kad enerģētikas krīze dēļ gāzes un elektroenerģijas cenas bija sasniegušas rekordaugstus līmeņus, Komisija un Padome nolēma izmantot Līguma (LESD) 122. un 194. pantā noteiktos ārkārtas pasākumus un ieviesa vairākas rīkkopas un ārkārtas pasākumus, kas enerģijas cenu nestabilitāti Eiropas Savienības dalībvalstīs ietekmēja tikai nedaudz. Patiesībā galalietotāju enerģijas cenas pilnībā absorbēja ārkārtīgi spēcīgās tirgus nestabilitātes sekas, jo lielākā daļa tirgus līgumu parasti aptver viena gada periodu. |
| --- | --- |

4.1.

Kad enerģētikas krīze dēļ gāzes un elektroenerģijas cenas bija sasniegušas rekordaugstus līmeņus, Komisija un Padome nolēma izmantot Līguma (LESD) 122. un 194. pantā noteiktos ārkārtas pasākumus un ieviesa vairākas rīkkopas un ārkārtas pasākumus, kas enerģijas cenu nestabilitāti Eiropas Savienības dalībvalstīs ietekmēja tikai nedaudz. Patiesībā galalietotāju enerģijas cenas pilnībā absorbēja ārkārtīgi spēcīgās tirgus nestabilitātes sekas, jo lielākā daļa tirgus līgumu parasti aptver viena gada periodu.

| 4.2. | Cenas CO2 tirgū kopš 2020. gada ir pieaugušas ārkārtīgi strauji: 2020. gadā vidējā cena bija 24,84 EUR/EUA, bet 2022. gadā tā sasniedza 80,87 EUR/EUA un 2023. gada martā – 89,23 EUR/EUA. Mēneša vidējās cenas rekords tika sasniegts 2022. gada februārī ar 91,82 EUR/EUA, kas spilgti izceļas uz zemākās mēneša vidējās cenas rekorda – 19,83 EUR/EUA – 2020. gada martā Covid-19 mājsēdes laikā. Nav veikti nekādi īpaši pasākumi, lai novērstu enerģijas cenu ietekmi uz galalietotājiem. |
| --- | --- |

4.2.

Cenas CO2

| 4.3. | EESK atbalsta iniciatīvu, kuras uzmanības centrā ir enerģijas piegādes nodrošināšana un, konkrētāk, gāzes piegāde. Tāpēc īstermiņā pozitīvi vērtējami ir prioritārie pasākumi, kuru mērķis ir pienācīgi risināt galvenās, ar gāzes avotiem saistītās problēmas, un spēja aizstāt pa cauruļvadiem no Krievijas importētās gāzes piegādi. |
| --- | --- |

4.3.

EESK atbalsta iniciatīvu, kuras uzmanības centrā ir enerģijas piegādes nodrošināšana un, konkrētāk, gāzes piegāde. Tāpēc īstermiņā pozitīvi vērtējami ir prioritārie pasākumi, kuru mērķis ir pienācīgi risināt galvenās, ar gāzes avotiem saistītās problēmas, un spēja aizstāt pa cauruļvadiem no Krievijas importētās gāzes piegādi.

| 4.4. | Ikmēneša statistikas dati par Eiropas Savienības gāzes piegādes avotiem skaidri atklāj, ka kopš 2022. gada maija ir aizstāta liela daļa caur cauruļvadiem no Krievijas saņemtās gāzes un šī piegāde ir daudz mazāka nekā jebkad iepriekš, savukārt ir palielinājusies sašķidrinātās dabasgāzes piegāde galvenokārt no ASV. Tāpēc tirgus dalībnieku īstenotie pasākumi ir precīzi saskaņoti ar ES ārkārtas pasākumiem, kuru mērķis ir īstermiņā panākt pilnīgu Krievijas gāzes aizstāšanu ar citiem avotiem. |
| --- | --- |

4.4.

Ikmēneša statistikas dati par Eiropas Savienības gāzes piegādes avotiem skaidri atklāj, ka kopš 2022. gada maija ir aizstāta liela daļa caur cauruļvadiem no Krievijas saņemtās gāzes un šī piegāde ir daudz mazāka nekā jebkad iepriekš, savukārt ir palielinājusies sašķidrinātās dabasgāzes piegāde galvenokārt no ASV. Tāpēc tirgus dalībnieku īstenotie pasākumi ir precīzi saskaņoti ar ES ārkārtas pasākumiem, kuru mērķis ir īstermiņā panākt pilnīgu Krievijas gāzes aizstāšanu ar citiem avotiem.

| 4.5. | Tomēr EESK konstatē arī, ka gāzes un elektroenerģijas pieprasījums kopš kara sākuma ir ievērojami samazinājies. Eiropas enerģijas cenu kāpums un lielā neskaidrība par apgādes drošību varētu būt skaidrojums šim sarukumam, jo tas sakrīt ar trešajā ceturksnī konstatēto ārkārtīgi spēcīgo cenu pieaugumu. Papildus tam pieprasījuma kritumu ir veicinājuši arī ziemas sezonas maigie laikapstākļi. |
| --- | --- |

4.5.

Tomēr EESK konstatē arī, ka gāzes un elektroenerģijas pieprasījums kopš kara sākuma ir ievērojami samazinājies. Eiropas enerģijas cenu kāpums un lielā neskaidrība par apgādes drošību varētu būt skaidrojums šim sarukumam, jo tas sakrīt ar trešajā ceturksnī konstatēto ārkārtīgi spēcīgo cenu pieaugumu. Papildus tam pieprasījuma kritumu ir veicinājuši arī ziemas sezonas maigie laikapstākļi.

| 4.6. | Jāuzsver, ka elektroenerģijas pieprasījums proporcionāli ir augstāks MVU līmenī, savukārt tradicionālās gāzes pieprasījums galvenokārt kalpo industriāliem mērķiem un apkurei. Līdz ar to augstās gāzes un elektrības cenas galvenokārt ir skārušas enerģijas pieprasījumu rūpniecībā, kas ir mazāk aizsargāta pret tirgus cenu nestabilitāti. Mājsaimniecību līmenī mazaizsargātos patērētājus plašā mērogā ir skārušas abu energonesēju cenas. |
| --- | --- |

4.6.

Jāuzsver, ka elektroenerģijas pieprasījums proporcionāli ir augstāks MVU līmenī, savukārt tradicionālās gāzes pieprasījums galvenokārt kalpo industriāliem mērķiem un apkurei. Līdz ar to augstās gāzes un elektrības cenas galvenokārt ir skārušas enerģijas pieprasījumu rūpniecībā, kas ir mazāk aizsargāta pret tirgus cenu nestabilitāti. Mājsaimniecību līmenī mazaizsargātos patērētājus plašā mērogā ir skārušas abu energonesēju cenas.

| 4.7. | EESK secina, ka Eiropas Savienības īstenotie ārkārtas pasākumi ir pierādījuši savu efektivitāti gāzes piegādes avotu dažādošanā, savukārt enerģijas rēķinu ierobežošanā to ietekme ir bijusi mazāka, un tā ir atsaukusies uz enerģijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

4.7.

EESK secina, ka Eiropas Savienības īstenotie ārkārtas pasākumi ir pierādījuši savu efektivitāti gāzes piegādes avotu dažādošanā, savukārt enerģijas rēķinu ierobežošanā to ietekme ir bijusi mazāka, un tā ir atsaukusies uz enerģijas pieprasījumu.

| 4.8. | EESK pilnībā atzīst, ka, tuvojoties 2022./2023. gada ziemas sezonas noslēgumam, mums būs jārisina ļoti smaga gāzes piegādes problēma. Lai nodrošinātu enerģijas piegādi nākamajām ziemas sezonām, ir noteikta prasība gāzes krātuves piepildīt 90 % apmērā. Pašlaik ES gāzes uzglabāšanas kapacitāte ir 1. ceturksnim vēsturiski augstā līmenī. Arī kopīgas gāzes iegādes iniciatīva var palīdzēt mazināt risku. Tomēr Eiropas Savienībai vispirms ir jākoncentrējas uz to, lai līdz nullei samazinātos atkarība no dabasgāzes. |
| --- | --- |

4.8.

EESK pilnībā atzīst, ka, tuvojoties 2022./2023. gada ziemas sezonas noslēgumam, mums būs jārisina ļoti smaga gāzes piegādes problēma. Lai nodrošinātu enerģijas piegādi nākamajām ziemas sezonām, ir noteikta prasība gāzes krātuves piepildīt 90 % apmērā. Pašlaik ES gāzes uzglabāšanas kapacitāte ir 1. ceturksnim vēsturiski augstā līmenī. Arī kopīgas gāzes iegādes iniciatīva var palīdzēt mazināt risku. Tomēr Eiropas Savienībai vispirms ir jākoncentrējas uz to, lai līdz nullei samazinātos atkarība no dabasgāzes.

| 4.9. | EESK uzskata, ka pareizāk būtu visās dalībvalstīs veikt vienādus pasākumus un tādējādi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Izņēmums varētu būt tie aspekti, kas saistīti ar būtiskām iekārtām un infrastruktūru. ES līmenī enerģijas rēķinu mazināšanai izvēlētie pasākumi nav saskaņoti ar tiem, kas pieņemti valstu līmenī, tāpēc nodokļu, subsīdiju un regulējuma politika ir atšķirīga, savukārt enerģijas cenu līmeņi joprojām ir augsti. |
| --- | --- |

4.9.

EESK uzskata, ka pareizāk būtu visās dalībvalstīs veikt vienādus pasākumus un tādējādi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Izņēmums varētu būt tie aspekti, kas saistīti ar būtiskām iekārtām un infrastruktūru. ES līmenī enerģijas rēķinu mazināšanai izvēlētie pasākumi nav saskaņoti ar tiem, kas pieņemti valstu līmenī, tāpēc nodokļu, subsīdiju un regulējuma politika ir atšķirīga, savukārt enerģijas cenu līmeņi joprojām ir augsti.

5.   Noturība, enerģētiskā autonomija un rūpniecības loma

Noturība, enerģētiskā autonomija un rūpniecības loma

| 5.1. | Enerģijas cenas ir galvenās Eiropas Savienībā konstatētā inflācijas līmeņa noteicējas. Tas mazina rūpniecības konkurētspēju un mājsaimniecību izmantojamos ienākumus un tādējādi nopietni iedragā spēju nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un sociālo labklājību. |
| --- | --- |

5.1.

Enerģijas cenas ir galvenās Eiropas Savienībā konstatētā inflācijas līmeņa noteicējas. Tas mazina rūpniecības konkurētspēju un mājsaimniecību izmantojamos ienākumus un tādējādi nopietni iedragā spēju nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un sociālo labklājību.

| 5.2. | Strauja atbildes reakcija, kas ietver ārkārtas pasākumu īstenošanu, ir izrādījusies efektīva ES rīcība enerģijas cenu kāpuma mazināšanai visā ekonomikā kopumā. Labs valsts iniciatīvu piemērs ir “Ibērijas izņēmums”, kas 2022. gadā palīdzēja par 18 % samazināt vairumtirdzniecības tirgus cenas. Tāpēc Spānijā pašlaik inflācijas līmenis ir viszemākais. Tomēr ir skaidri atklājies, ka enerģijas cenas ir vainojamas inflācijas kāpumā, un ar pagaidu pasākumiem nav izdevies pietiekamā apmērā šo tendenci samazināt. |
| --- | --- |

5.2.

Strauja atbildes reakcija, kas ietver ārkārtas pasākumu īstenošanu, ir izrādījusies efektīva ES rīcība enerģijas cenu kāpuma mazināšanai visā ekonomikā kopumā. Labs valsts iniciatīvu piemērs ir “Ibērijas izņēmums”, kas 2022. gadā palīdzēja par 18 % samazināt vairumtirdzniecības tirgus cenas. Tāpēc Spānijā pašlaik inflācijas līmenis ir viszemākais. Tomēr ir skaidri atklājies, ka enerģijas cenas ir vainojamas inflācijas kāpumā, un ar pagaidu pasākumiem nav izdevies pietiekamā apmērā šo tendenci samazināt.

| 5.3. | Ar šādu mērķi pieņemtie pagaidu pasākumi ir pilnībā veltīti enerģijas cenu kāpuma mazināšanai īstermiņā; tomēr ES politikā ir vajadzīgs ilgtermiņa redzējums, kas palīdzētu sagatavot apstākļus divējādai pārkārtošanai. |
| --- | --- |

5.3.

Ar šādu mērķi pieņemtie pagaidu pasākumi ir pilnībā veltīti enerģijas cenu kāpuma mazināšanai īstermiņā; tomēr ES politikā ir vajadzīgs ilgtermiņa redzējums, kas palīdzētu sagatavot apstākļus divējādai pārkārtošanai.

| 5.4. | EESK uzsver, ka ir svarīgi steidzami paātrināt bezoglekļa energoresursu izmantošanas ieviešanu plašā mērogā un šajā nolūkā vienkāršot atļauju piešķiršanas procesu. Praksē šajā nolūkā ir strauji jānovērš atkarība no trešo valstu fosilās degvielas un šī degviela jāaizstāj, jāpanāk klimata pārmaiņu jomā noteikto saistību ievērošana un jāuzlabo konkurētspēja. |
| --- | --- |

5.4.

EESK uzsver, ka ir svarīgi steidzami paātrināt bezoglekļa energoresursu izmantošanas ieviešanu plašā mērogā un šajā nolūkā vienkāršot atļauju piešķiršanas procesu. Praksē šajā nolūkā ir strauji jānovērš atkarība no trešo valstu fosilās degvielas un šī degviela jāaizstāj, jāpanāk klimata pārmaiņu jomā noteikto saistību ievērošana un jāuzlabo konkurētspēja.

| 5.5. | EESK uzsver, ka, pārejot uz pilnībā dekarbonizētas enerģijas patēriņu, vienlaikus būtu jānodrošina pieejamas enerģijas cenas, kas dotu iespēju veikt plašus ieguldījumus lielo rūpniecības nozaru, MVU un mājsaimniecību dekarbonizācijā. |
| --- | --- |

5.5.

EESK uzsver, ka, pārejot uz pilnībā dekarbonizētas enerģijas patēriņu, vienlaikus būtu jānodrošina pieejamas enerģijas cenas, kas dotu iespēju veikt plašus ieguldījumus lielo rūpniecības nozaru, MVU un mājsaimniecību dekarbonizācijā.

| 5.6. | Cenu pieejamību būs iespējams nodrošināt tikai tad, ja ar konkurētspējīga tīkla palīdzību tiks stiprināti plaši ieguldījumi augstu gatavības līmeni sasniegušās atjaunīgo energoresursu tehnoloģijās un elastībā. Šī stratēģija dos pozitīvu ieguldījumu noturības un enerģētiskās autonomijas uzlabošanā. |
| --- | --- |

5.6.

Cenu pieejamību būs iespējams nodrošināt tikai tad, ja ar konkurētspējīga tīkla palīdzību tiks stiprināti plaši ieguldījumi augstu gatavības līmeni sasniegušās atjaunīgo energoresursu tehnoloģijās un elastībā. Šī stratēģija dos pozitīvu ieguldījumu noturības un enerģētiskās autonomijas uzlabošanā.

| 5.7. | EESK skatījumā, lai varētu pilnvērtīgi izmantot šīs stratēģijas priekšrocības, atlīdzības shēmām atjaunīgo energoresursu jomā ir jābūt vērstām uz reālajām ilgtermiņa ražošanas izmaksām. Elektroenerģijas cenu atsaistīšana no fosilā kurināmā cenām tāpēc ir galvenais cenu pieejamības nodrošināšanas faktors. Līdztekus arī to šķēršļu likvidēšana, kuri liedz piekļuvi ilgtermiņa līgumiem, ir viens no stabilitātes un paredzamības priekšnoteikumiem. |
| --- | --- |

5.7.

EESK skatījumā, lai varētu pilnvērtīgi izmantot šīs stratēģijas priekšrocības, atlīdzības shēmām atjaunīgo energoresursu jomā ir jābūt vērstām uz reālajām ilgtermiņa ražošanas izmaksām. Elektroenerģijas cenu atsaistīšana no fosilā kurināmā cenām tāpēc ir galvenais cenu pieejamības nodrošināšanas faktors. Līdztekus arī to šķēršļu likvidēšana, kuri liedz piekļuvi ilgtermiņa līgumiem, ir viens no stabilitātes un paredzamības priekšnoteikumiem.

| 5.8. | Saskaņā ar šo jauno paradigmu mājsaimniecībām un rūpniecībai būs vieglāk segt izdevumus, kas saistīti ar enerģētikas pārkārtošanas mērķu sasniegšanu. Šis process galvenokārt ietver fosilā kurināmā aizstāšanu, pēc iespējas plašāk veicot elektrifikāciju un grūti dekarbonizējamās jomās izmantojot atjaunīgās gāzes. |
| --- | --- |

5.8.

Saskaņā ar šo jauno paradigmu mājsaimniecībām un rūpniecībai būs vieglāk segt izdevumus, kas saistīti ar enerģētikas pārkārtošanas mērķu sasniegšanu. Šis process galvenokārt ietver fosilā kurināmā aizstāšanu, pēc iespējas plašāk veicot elektrifikāciju un grūti dekarbonizējamās jomās izmantojot atjaunīgās gāzes.

| 5.9. | Jāuzsver, ka jauno elektroenerģijas un atjaunīgās gāzes pielietojumu priekšnoteikums ir piekļuve kritiski svarīgajām izejvielām daudzos kritiski svarīgos procesos – ne tikai enerģijas ražošanas un patēriņa jomā, bet visā piegādes ķēdē. ES politikas uzmanības centrā ir jābūt rūpēm par to, lai rūpniecība varētu darboties optimālos apstākļos un nerastos piegādes ķēžu pārrāvumi. |
| --- | --- |

5.9.

Jāuzsver, ka jauno elektroenerģijas un atjaunīgās gāzes pielietojumu priekšnoteikums ir piekļuve kritiski svarīgajām izejvielām daudzos kritiski svarīgos procesos – ne tikai enerģijas ražošanas un patēriņa jomā, bet visā piegādes ķēdē. ES politikas uzmanības centrā ir jābūt rūpēm par to, lai rūpniecība varētu darboties optimālos apstākļos un nerastos piegādes ķēžu pārrāvumi.

| 5.10. | Rūpniecības svarīgā loma galvenokārt izpaužas divos nozīmīgos veidos: pirmkārt, tai ir jānodrošina kritiski svarīgo izejvielu izmantošana preču ražošanai, lai būtu pieejami aktīvi enerģijas un citu ekonomikai svarīgu preču ražošanai, un, otrkārt, tā ir viena no galvenajām siltumnīcefekta gāzu radītājām, un tāpēc tai savos iekšējos procesos ir jāizmanto dekarbonizēta enerģija. No šāda viedokļa raugoties, vadošajam vienmēr ir jābūt principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”. |
| --- | --- |

5.10.

Rūpniecības svarīgā loma galvenokārt izpaužas divos nozīmīgos veidos: pirmkārt, tai ir jānodrošina kritiski svarīgo izejvielu izmantošana preču ražošanai, lai būtu pieejami aktīvi enerģijas un citu ekonomikai svarīgu preču ražošanai, un, otrkārt, tā ir viena no galvenajām siltumnīcefekta gāzu radītājām, un tāpēc tai savos iekšējos procesos ir jāizmanto dekarbonizēta enerģija. No šāda viedokļa raugoties, vadošajam vienmēr ir jābūt principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”.

| 5.11. | Rūpniecības pārveidei ar mērķi panākt zaļu, digitālu un taisnīgu pārkārtošanos, kuru nav iespējams atlikt, ir jāatbilst divām papildu prasībām. Kā norādīts jau iepriekš, pirmkārt, svarīga ir piegādes ķēdes aizsardzība; otrkārt, ir jāpanāk, lai darbaspēks būtu pietiekami kvalificēts un spētu pielāgoties notiekošajām pārmaiņām, uzmanība konkrēti tiktu vērsta uz apmācību un kvalifikācijas celšanas programmām, kā arī uz nodarbinātības garantijām, pārkvalifikācijas iespējām un tālākizglītību. |
| --- | --- |

5.11.

Rūpniecības pārveidei ar mērķi panākt zaļu, digitālu un taisnīgu pārkārtošanos, kuru nav iespējams atlikt, ir jāatbilst divām papildu prasībām. Kā norādīts jau iepriekš, pirmkārt, svarīga ir piegādes ķēdes aizsardzība; otrkārt, ir jāpanāk, lai darbaspēks būtu pietiekami kvalificēts un spētu pielāgoties notiekošajām pārmaiņām, uzmanība konkrēti tiktu vērsta uz apmācību un kvalifikācijas celšanas programmām, kā arī uz nodarbinātības garantijām, pārkvalifikācijas iespējām un tālākizglītību.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/48 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/48

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Vienlīdzīga attieksme pret jauniešiem darba tirgū”

(informatīvs ziņojums)

(2023/C 293/08)

| Ziņotājs: | Michael McLOUGHLIN |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Michael McLOUGHLIN

Michael McLOUGHLIN

| Pilnsapulces lēmums
  Juridiskais pamats | 20.1.2022.
  Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| --- | --- |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 31.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 217/0/6 |

Pilnsapulces lēmums

Juridiskais pamats

20.1.2022.

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

31.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

15.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

217/0/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Nesen pieņemtajā Direktīvā par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā būtībā netika aplūkots jautājums par jauniešu minimālo darba algu. Tajā arī netiek ierosināta universāla pieeja. Gluži pretēji, tā ir horizontāla sistēma, kas atbalsta dažādas tradīcijas un sākotnējos nosacījumus, kā arī stiprina sociālo partneru un koplīguma sarunu lomu. Jauniešu minimālās algas jautājums dažādās dalībvalstīs tiek risināts atšķirīgi, un tam ir jāpievērš uzmanība. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) iesaka Eiropas Komisijai, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem apsvērt šo jautājumu saskaņā ar direktīvu un ierosināto Padomes ieteikumu par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā. EESK aicina dalībvalstis un sociālos partnerus izmantot savu rīcības brīvību nediskriminējošā veidā. |
| --- | --- |

1.1.

Nesen pieņemtajā Direktīvā par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā būtībā netika aplūkots jautājums par jauniešu minimālo darba algu. Tajā arī netiek ierosināta universāla pieeja. Gluži pretēji, tā ir horizontāla sistēma, kas atbalsta dažādas tradīcijas un sākotnējos nosacījumus, kā arī stiprina sociālo partneru un koplīguma sarunu lomu. Jauniešu minimālās algas jautājums dažādās dalībvalstīs tiek risināts atšķirīgi, un tam ir jāpievērš uzmanība. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) iesaka Eiropas Komisijai, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem apsvērt šo jautājumu saskaņā ar direktīvu un ierosināto Padomes ieteikumu par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā. EESK aicina dalībvalstis un sociālos partnerus izmantot savu rīcības brīvību nediskriminējošā veidā.

| 1.2. | EESK uzskata, ka Eiropas Jaunatnes gads 2022 bija iespēja pievērsties nozīmīgiem jautājumiem, kas ietekmē jauniešus, un īstenot nozīmīgas politikas iniciatīvas, kas ir paver iespējas jauniešiem vai kuru mērķis ir ietekmēt viņu stāvokli sabiedrībā. Ņemot vērā to, cik svarīga ir jauniešu auglīga līdzdalība darba tirgū, viņu pirmajai līdzdalībai jāsniedz pozitīva pieredze, un pasākumi, kas pret jauniešiem piemēro mazāk labvēlīgu attieksmi tikai viņu vecuma dēļ, nav produktīvi. Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē ES Prasmju gadu, ko oficiāli izsludināja 2023. gada 9. maijā un kas ir politisks stimuls mūžizglītībai, radot jaunu impulsu ES 2030. gada sociālo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka Eiropas Jaunatnes gads 2022 bija iespēja pievērsties nozīmīgiem jautājumiem, kas ietekmē jauniešus, un īstenot nozīmīgas politikas iniciatīvas, kas ir paver iespējas jauniešiem vai kuru mērķis ir ietekmēt viņu stāvokli sabiedrībā. Ņemot vērā to, cik svarīga ir jauniešu auglīga līdzdalība darba tirgū, viņu pirmajai līdzdalībai jāsniedz pozitīva pieredze, un pasākumi, kas pret jauniešiem piemēro mazāk labvēlīgu attieksmi tikai viņu vecuma dēļ, nav produktīvi. Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē ES Prasmju gadu, ko oficiāli izsludināja 2023. gada 9. maijā un kas ir politisks stimuls mūžizglītībai, radot jaunu impulsu ES 2030. gada sociālo mērķu sasniegšanai.

| 1.3. | Diferencēti jauniešiem paredzēti noteikumi attiecībā uz bezdarbnieka pabalstiem un palīdzības maksājumiem var ietekmēt jauniešu situāciju darba tirgū un viņu spēju izmantot savas tiesības brīvi pārvietoties ES. Dalībvalstu kompetencē ir lemt par savu sociālā nodrošinājuma sistēmu struktūru un saturu. EESK aicina dalībvalstis šajā procesā ievērot nediskriminācijas principu, it īpaši brīvas pārvietošanās gadījumā. EESK iesaka Komisijai cieši sadarboties ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem, lai vāktu datus un valstu labas prakses piemērus, šā jautājuma tālākajā izskatīšanā ņemot vērā arī nesen ierosināto Padomes ieteikumu par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.3.

Diferencēti jauniešiem paredzēti noteikumi attiecībā uz bezdarbnieka pabalstiem un palīdzības maksājumiem var ietekmēt jauniešu situāciju darba tirgū un viņu spēju izmantot savas tiesības brīvi pārvietoties ES. Dalībvalstu kompetencē ir lemt par savu sociālā nodrošinājuma sistēmu struktūru un saturu. EESK aicina dalībvalstis šajā procesā ievērot nediskriminācijas principu, it īpaši brīvas pārvietošanās gadījumā. EESK iesaka Komisijai cieši sadarboties ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem, lai vāktu datus un valstu labas prakses piemērus, šā jautājuma tālākajā izskatīšanā ņemot vērā arī nesen ierosināto Padomes ieteikumu par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā.

| 1.4. | Jauniešiem piedāvātā stažēšanās profesionālā vidē bieži vien ir izšķirošs solis profesionālās integrācijas procesā. Neapmaksātai praksei vai praksei bez kompensācijas var būt ļoti negatīva ietekme uz jauniešu pieredzi darba tirgū. Komiteja atzīmē rezolūciju, ko tā pieņēma 2022. gada decembra plenārsesijā, kā arī Eiropas Parlamenta rezolūciju un aicina pārējās ES iestādes un struktūras, tai skaitā Komisiju, izrādīt lielāku interesi par šo jautājumu, tādējādi reāli apliecinot savu apņēmību atbalstīt jauniešus arī pēc Eiropas Jaunatnes gada. Ļoti īsas darba pieredzes periodi un oficiāli atzīti un saskaņoti mācību kursi dažkārt var būt neapmaksāti. Tomēr ilgāka termiņa stažēšanās, kas ir analoga algotu darbinieku veikumam, būtu jāapmaksā. Eirobarometra aptaujā secināts, ka lielākā daļa stažieru ir saņēmuši atalgojumu un viņiem bija piekļuve sociālajai aizsardzībai (1). |
| --- | --- |

1.4.

Jauniešiem piedāvātā stažēšanās profesionālā vidē bieži vien ir izšķirošs solis profesionālās integrācijas procesā. Neapmaksātai praksei vai praksei bez kompensācijas var būt ļoti negatīva ietekme uz jauniešu pieredzi darba tirgū. Komiteja atzīmē rezolūciju, ko tā pieņēma 2022. gada decembra plenārsesijā, kā arī Eiropas Parlamenta rezolūciju un aicina pārējās ES iestādes un struktūras, tai skaitā Komisiju, izrādīt lielāku interesi par šo jautājumu, tādējādi reāli apliecinot savu apņēmību atbalstīt jauniešus arī pēc Eiropas Jaunatnes gada. Ļoti īsas darba pieredzes periodi un oficiāli atzīti un saskaņoti mācību kursi dažkārt var būt neapmaksāti. Tomēr ilgāka termiņa stažēšanās, kas ir analoga algotu darbinieku veikumam, būtu jāapmaksā. Eirobarometra aptaujā secināts, ka lielākā daļa stažieru ir saņēmuši atalgojumu un viņiem bija piekļuve sociālajai aizsardzībai (1

| 1.5. | Ņemot vērā Eiropas Jaunatnes gadu un citas iniciatīvas, pēdējā laikā lielāka uzmanība tiek pievērsta jaunatnes jautājumiem. Viens no priekšlikumiem ir ideja par Eiropas “jauniešu testu”, kas paredz novērtēt visu jauno politikas pasākumu ietekmi uz jauniešiem. Šo ideju popularizēja Eiropas Jaunatnes forums, un par to 2022. gadā tika izstrādāts EESK atzinums. EESK stingri atbalsta šo politikas veidošanas pieeju, kas izklāstīta Komitejas 2022. gada atzinumā (2). |
| --- | --- |

1.5.

Ņemot vērā Eiropas Jaunatnes gadu un citas iniciatīvas, pēdējā laikā lielāka uzmanība tiek pievērsta jaunatnes jautājumiem. Viens no priekšlikumiem ir ideja par Eiropas “jauniešu testu”, kas paredz novērtēt visu jauno politikas pasākumu ietekmi uz jauniešiem. Šo ideju popularizēja Eiropas Jaunatnes forums, un par to 2022. gadā tika izstrādāts EESK atzinums. EESK stingri atbalsta šo politikas veidošanas pieeju, kas izklāstīta Komitejas 2022. gada atzinumā (2

| 1.6. | Covid-19 krīze un karš Ukrainā būtiski apdraud Eiropas ekonomiku. Lai gan uzņēmumi ir darījuši visu iespējamo, lai saglabātu nodarbinātību, šīs norises ietekmē Eiropas iedzīvotājus un it īpaši jauniešus. |
| --- | --- |

1.6.

Covid-19 krīze un karš Ukrainā būtiski apdraud Eiropas ekonomiku. Lai gan uzņēmumi ir darījuši visu iespējamo, lai saglabātu nodarbinātību, šīs norises ietekmē Eiropas iedzīvotājus un it īpaši jauniešus.

| 1.7. | Stažēšanās ir kļuvusi par svarīgu atspēriena punktu jauniešu ienākšanai darba tirgū. Lai atvieglotu piekļuvi nodarbinātībai, stažēšanās programmā būtu jāpiedāvā kvalitatīvs mācību saturs un piemēroti darba apstākļi, un tai nevajadzētu aizstāt pastāvīgu darbu vai būt par priekšnosacījumu iekārtošanai darbā. Pašreizējā situācija liecina, ka pieaug bažas, it īpaši jauniešu vidū, ka veselības krīze un Ukrainā notiekošā kara sekas varētu pasliktināt stažieru apstākļus. Komisijas mērķis ir pārbaudīt, vai tiek pienācīgi izmantota stažēšanās kvalitātes sistēma (QFT). |
| --- | --- |

1.7.

Stažēšanās ir kļuvusi par svarīgu atspēriena punktu jauniešu ienākšanai darba tirgū. Lai atvieglotu piekļuvi nodarbinātībai, stažēšanās programmā būtu jāpiedāvā kvalitatīvs mācību saturs un piemēroti darba apstākļi, un tai nevajadzētu aizstāt pastāvīgu darbu vai būt par priekšnosacījumu iekārtošanai darbā. Pašreizējā situācija liecina, ka pieaug bažas, it īpaši jauniešu vidū, ka veselības krīze un Ukrainā notiekošā kara sekas varētu pasliktināt stažieru apstākļus. Komisijas mērķis ir pārbaudīt, vai tiek pienācīgi izmantota stažēšanās kvalitātes sistēma (QFT

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | 2022. gads bija pasludināts par Eiropas Jaunatnes gadu, un EESK atzinumā par šo gadu Komiteja pauda vēlmi, lai šis gads būtu vērsts uz jauniešu perspektīvā svarīgākajām politikas jomām un aptvertu ne tikai pasākumus un publicitātes iespējas. Jaunieši ir pauduši līdzīgu attieksmi un viedokļus, it īpaši ņemot vērā diezgan sasteigto Eiropas gada ieviešanas gaitu. Jauniešu pieredze, ko viņi gūst, ienākot darba tirgū un strādājot, neapšaubāmi ir viens no svarīgākajiem šo paaudzi ietekmējošajiem politikas jautājumiem gan valstu, gan Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

2.1.

2022. gads bija pasludināts par Eiropas Jaunatnes gadu, un EESK atzinumā par šo gadu Komiteja pauda vēlmi, lai šis gads būtu vērsts uz jauniešu perspektīvā svarīgākajām politikas jomām un aptvertu ne tikai pasākumus un publicitātes iespējas. Jaunieši ir pauduši līdzīgu attieksmi un viedokļus, it īpaši ņemot vērā diezgan sasteigto Eiropas gada ieviešanas gaitu. Jauniešu pieredze, ko viņi gūst, ienākot darba tirgū un strādājot, neapšaubāmi ir viens no svarīgākajiem šo paaudzi ietekmējošajiem politikas jautājumiem gan valstu, gan Eiropas līmenī.

| 2.2. | Pasaulē pēc Covid-19 jauns uzsvars tiek likts uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, jauniem darba veidiem, jaunām prasmēm, izaicinājumu atgriezties darbvietā un potenciālo hibrīdo vidi ar visām no tā izrietošajām iespējām un riskiem. Vēl jo vairāk, mēs zinām, ka jaunieši ievērojami cieta Covid-19 pandēmijas laikā, un tas bija viens no iemesliem, kāpēc 2022. gads tika pasludināts par Eiropas Jaunatnes gadu. Pandēmijas laikā jaunieši zaudēja dažus svarīgus personīgās un sociālās attīstības posmus. Tomēr pandēmija būtiski ietekmēja arī jauniešu izglītību un viņu dalību darba tirgū. |
| --- | --- |

2.2.

Pasaulē pēc Covid-19 jauns uzsvars tiek likts uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, jauniem darba veidiem, jaunām prasmēm, izaicinājumu atgriezties darbvietā un potenciālo hibrīdo vidi ar visām no tā izrietošajām iespējām un riskiem. Vēl jo vairāk, mēs zinām, ka jaunieši ievērojami cieta Covid-19 pandēmijas laikā, un tas bija viens no iemesliem, kāpēc 2022. gads tika pasludināts par Eiropas Jaunatnes gadu. Pandēmijas laikā jaunieši zaudēja dažus svarīgus personīgās un sociālās attīstības posmus. Tomēr pandēmija būtiski ietekmēja arī jauniešu izglītību un viņu dalību darba tirgū.

| 2.3. | Eiropas Savienībā ir vairākas attiecīgas politikas jomas, kas attiecas uz jauniešiem un nodrošina viņu pēc iespējas pilnīgāku iekļaušanos sabiedrībā un tādas pašas iespējas kā pārējiem sabiedrības locekļiem. ES vadītāji 2016. gada Bratislavas paziņojumā aicināja veidot daudzsološu ekonomisko nākotni visiem, aizsargāt mūsu dzīvesveidu un nodrošināt labākas iespējas jauniešiem. Tāpat Eiropas sociālo tiesību pīlāra preambulā teikts, ka “tādas problēmas kā arvien augoša nevienlīdzība, ilgtermiņa un jauniešu bezdarbs vai paaudžu solidaritātes trūkums bieži ir līdzīgas dažādās dalībvalstīs, lai gan atšķirīgā apmērā”. |
| --- | --- |

2.3.

Eiropas Savienībā ir vairākas attiecīgas politikas jomas, kas attiecas uz jauniešiem un nodrošina viņu pēc iespējas pilnīgāku iekļaušanos sabiedrībā un tādas pašas iespējas kā pārējiem sabiedrības locekļiem. ES vadītāji 2016. gada Bratislavas paziņojumā aicināja veidot daudzsološu ekonomisko nākotni visiem, aizsargāt mūsu dzīvesveidu un nodrošināt labākas iespējas jauniešiem. Tāpat Eiropas sociālo tiesību pīlāra preambulā teikts, ka “tādas problēmas kā arvien augoša nevienlīdzība, ilgtermiņa un jauniešu bezdarbs vai paaudžu solidaritātes trūkums bieži ir līdzīgas dažādās dalībvalstīs, lai gan atšķirīgā apmērā”.

| 2.4. | Nozīmīgākā stratēģija, kas attiecas uz Eiropas Savienības jauniešiem, ir ES jaunatnes stratēģija. Stratēģijas galvenais mērķis ir pavērt iespējas jauniešiem un stiprināt viņu izturētspēju, koncentrējoties uz trim darbības jomām, kas ietilpst sadaļā “Iesaistīšana, saiknes veidošana, iespēju veicināšana”. Stratēģijā atzīts, ka jauniešu iesaistes iespēju nodrošināšana demokrātiskajā dzīvē ir ļoti svarīga funkcionējošai demokrātijai un sabiedrībai kopumā. ES jaunatnes stratēģijas sadaļas “Iesaistīšana” mērķis ir atbalstīt jauniešu jēgpilnu pilsonisko, ekonomisko, sociālo, kultūras un politisko līdzdalību. Stratēģijā jauniešu mobilitāti uzskata par iespēju:






  — | attīstīt un stiprināt personiskās, sociālās un pilsoniskās kompetences, |
| --- | --- | --- |

2.4.

Nozīmīgākā stratēģija, kas attiecas uz Eiropas Savienības jauniešiem, ir ES jaunatnes stratēģija. Stratēģijas galvenais mērķis ir pavērt iespējas jauniešiem un stiprināt viņu izturētspēju, koncentrējoties uz trim darbības jomām, kas ietilpst sadaļā “Iesaistīšana, saiknes veidošana, iespēju veicināšana”. Stratēģijā atzīts, ka jauniešu iesaistes iespēju nodrošināšana demokrātiskajā dzīvē ir ļoti svarīga funkcionējošai demokrātijai un sabiedrībai kopumā. ES jaunatnes stratēģijas sadaļas “Iesaistīšana” mērķis ir atbalstīt jauniešu jēgpilnu pilsonisko, ekonomisko, sociālo, kultūras un politisko līdzdalību. Stratēģijā jauniešu mobilitāti uzskata par iespēju:

—

attīstīt un stiprināt personiskās, sociālās un pilsoniskās kompetences,

| — | attīstīt kritisko domāšanu un radošumu, |
| --- | --- |

—

attīstīt kritisko domāšanu un radošumu,

| — | uzlabot jauniešu nodarbinātības iespējas, |
| --- | --- |

—

uzlabot jauniešu nodarbinātības iespējas,

| — | kļūt par aktīviem Eiropas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

—

kļūt par aktīviem Eiropas iedzīvotājiem.

| 2.5. | ES jaunatnes stratēģijā īpaši atzīta jaunatnes darba kā jauniešu “tiesību nostiprināšanas katalizatora” loma, norādot, ka jaunatnes darbs sniedz unikālas priekšrocības jauniešiem pārejā uz pieaugušo dzīvi un rada drošu vidi, kurā viņi var gūt pašapziņu un mācīties neformālā veidā (3). |
| --- | --- |

2.5.

ES jaunatnes stratēģijā īpaši atzīta jaunatnes darba kā jauniešu “tiesību nostiprināšanas katalizatora” loma, norādot, ka jaunatnes darbs sniedz unikālas priekšrocības jauniešiem pārejā uz pieaugušo dzīvi un rada drošu vidi, kurā viņi var gūt pašapziņu un mācīties neformālā veidā (3

| 2.6. | EESK pauda viedokli, ka stratēģijā galvenā uzmanība būtu jāpievērš starpnozaru pieejai, izmantojot holistisku skatījumu uz jauniešiem, viņu vajadzībām un tiesībām visās politikas jomās, un ka jaunajam ES jaunatnes lietu koordinatoram galvenokārt būtu jāuzņemas vadošā loma starpnozaru darbā. Komiteja arī pauda vēlmi, lai ES jaunatnes politika tiktu iekļauta Eiropas pusgada procesā, vairāk koncentrējoties uz rezultātu sasniegšanu, it īpaši starpnozaru jomās (4). |
| --- | --- |

2.6.

EESK pauda viedokli, ka stratēģijā galvenā uzmanība būtu jāpievērš starpnozaru pieejai, izmantojot holistisku skatījumu uz jauniešiem, viņu vajadzībām un tiesībām visās politikas jomās, un ka jaunajam ES jaunatnes lietu koordinatoram galvenokārt būtu jāuzņemas vadošā loma starpnozaru darbā. Komiteja arī pauda vēlmi, lai ES jaunatnes politika tiktu iekļauta Eiropas pusgada procesā, vairāk koncentrējoties uz rezultātu sasniegšanu, it īpaši starpnozaru jomās (4

| 2.7. | EESK ieteica stratēģijā ietvert augsta līmeņa mērķus starpnozaru darbam, kas saistīts ar citām attiecīgām ES politikas jomām, tai skaitā nodarbinātību, izglītību, veselības aprūpi, migrāciju un līdztiesību. Komiteja arī iestājās par to, lai stratēģijā tiktu pievērsta lielāka uzmanība nodarbinātības un izglītības jautājumiem, kuri attiecas uz jauniešiem, it īpaši saistībā ar debatēm par nodarbinātības nākotni, kā arī par prasmju attīstību un citiem sociālajiem jautājumiem, piemēram, garīgo veselību un līdztiesību. |
| --- | --- |

2.7.

EESK ieteica stratēģijā ietvert augsta līmeņa mērķus starpnozaru darbam, kas saistīts ar citām attiecīgām ES politikas jomām, tai skaitā nodarbinātību, izglītību, veselības aprūpi, migrāciju un līdztiesību. Komiteja arī iestājās par to, lai stratēģijā tiktu pievērsta lielāka uzmanība nodarbinātības un izglītības jautājumiem, kuri attiecas uz jauniešiem, it īpaši saistībā ar debatēm par nodarbinātības nākotni, kā arī par prasmju attīstību un citiem sociālajiem jautājumiem, piemēram, garīgo veselību un līdztiesību.

3.   Jaunieši, darba tirgus un prasmes

Jaunieši, darba tirgus un prasmes

| 3.1. | Aplūkojot darba tirgu, jauniešiem un viņu nodarbinātības perspektīvām parasti tiek pievērsta liela uzmanība. Galvenokārt tas ir tāpēc, ka agrīnajai pieredzei, ko cilvēki gūst saistībā ar viņu līdzdalību darba tirgū, vēlākos gados var būt ilgtermiņa ietekme. Tas it īpaši attiecas uz priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu. Skolas pamešana skar arī gandrīz 20 % cilvēku ar invaliditāti, un tas vairāk nekā divas reizes pārsniedz pārējo 18 līdz 24 gadus veco jauniešu vidējo rādītāju (5). Saistībā ar Covid-19 un iepriekšējo finanšu krīzi mēs arī redzējām, ka jaunieši ir vairāk pakļauti ekonomiskajiem satricinājumiem un lejupslīdei, ka viņi bieži vien ir pirmie, kas zaudē darbu, un abos gadījumos strādā tādās nozarēs kā pakalpojumi, un ka viņi ir pārmērīgi pārstāvēti nedrošos nodarbinātības veidos. SDO konstatējusi, ka lielākā daļa tiešsaistes darba platformās un lokalizētā darbā strādājošo ir jaunāki par 35 gadiem un ka gados jauniem darba ņēmējiem nodarbinātības nosacījumi ir nedrošāki. Grieķijas tūrisma nozarē ir nodarbināta lielākā daļa gados jaunu darba ņēmēju, kurus masveidā skāra pandēmija. Spānijā, Itālijā un Portugālē jauniešu vidū ir ārkārtīgi liels pagaidu darba līgumu īpatsvars (vairāk nekā 60 %), kas krīzes gadījumā var izraisīt strauju bezdarba pieaugumu. |
| --- | --- |

3.1.

Aplūkojot darba tirgu, jauniešiem un viņu nodarbinātības perspektīvām parasti tiek pievērsta liela uzmanība. Galvenokārt tas ir tāpēc, ka agrīnajai pieredzei, ko cilvēki gūst saistībā ar viņu līdzdalību darba tirgū, vēlākos gados var būt ilgtermiņa ietekme. Tas it īpaši attiecas uz priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu. Skolas pamešana skar arī gandrīz 20 % cilvēku ar invaliditāti, un tas vairāk nekā divas reizes pārsniedz pārējo 18 līdz 24 gadus veco jauniešu vidējo rādītāju (5

| 3.2. | Mūsu pašreizējai prioritātei ir jābūt Eiropas ekonomikas atjaunošanai, konsekventi īstenojot valstu atveseļošanas plānus (6) un radot apstākļus, kas ļauj uzņēmumiem atkal augt un radīt kvalitatīvas darbvietas. Laikā, kad uzņēmumi saskaras ar prasmju trūkumu, nevar atrast darbiniekus ar atbilstošām prasmēm, kā arī saskaras ar nopietnām darbā pieņemšanas grūtībām, to interesēs ir izmantot visu cilvēku, tai skaitā jauniešu, potenciālu. |
| --- | --- |

3.2.

Mūsu pašreizējai prioritātei ir jābūt Eiropas ekonomikas atjaunošanai, konsekventi īstenojot valstu atveseļošanas plānus (6

| 3.3. | Lielākajai daļai cilvēku, bet it īpaši jauniešiem, viens no nozīmīgākajiem dzīves drošības un perspektīvu avotiem ir darba iespējas un atbilstošas prasmes. Covid-19 pandēmijas un Ukrainā notiekošā kara sekas skar ne tikai iedzīvotājus, bet arī uzņēmumus, mazinot to spēju radīt vērtību un darbvietas un nodrošināt efektīvu pāreju no vienas darbvietas uz citu. |
| --- | --- |

3.3.

Lielākajai daļai cilvēku, bet it īpaši jauniešiem, viens no nozīmīgākajiem dzīves drošības un perspektīvu avotiem ir darba iespējas un atbilstošas prasmes. Covid-19 pandēmijas un Ukrainā notiekošā kara sekas skar ne tikai iedzīvotājus, bet arī uzņēmumus, mazinot to spēju radīt vērtību un darbvietas un nodrošināt efektīvu pāreju no vienas darbvietas uz citu.

| 3.4. | Mēs redzam, ka jaunieši, kuri pēc skolas vai augstskolas nespēj atrast darbavietu, var saskarties ar grūtībām vēlākos gados. Lai gan bezdarbs rada problēmas ikvienam, kas ar to saskaras, šīs problēmas var būt daudz lielākas jauniešiem, kuriem, iespējams, nav tādu tīklu, kas vajadzīgi, lai gūtu panākumus strauji mainīgajā darba tirgū. Tāpat tas, ka nesamērīgi liela sabiedrības daļa ir bez darba, ietekmē arī sociālo kohēziju un mūsu demokrātiskās vērtības un ārkārtējos apstākļos var novest pie iespējamām sociālām nekārtībām, kā tas ir noticis dažās jaunattīstības valstīs. |
| --- | --- |

3.4.

Mēs redzam, ka jaunieši, kuri pēc skolas vai augstskolas nespēj atrast darbavietu, var saskarties ar grūtībām vēlākos gados. Lai gan bezdarbs rada problēmas ikvienam, kas ar to saskaras, šīs problēmas var būt daudz lielākas jauniešiem, kuriem, iespējams, nav tādu tīklu, kas vajadzīgi, lai gūtu panākumus strauji mainīgajā darba tirgū. Tāpat tas, ka nesamērīgi liela sabiedrības daļa ir bez darba, ietekmē arī sociālo kohēziju un mūsu demokrātiskās vērtības un ārkārtējos apstākļos var novest pie iespējamām sociālām nekārtībām, kā tas ir noticis dažās jaunattīstības valstīs.

| 3.5. | Tāpēc ir svarīgi, lai vienlīdzīga attieksme pret jauniešiem darba tirgū būtu daļa no visaptverošas pilsoniskas un demokrātiskas līdzdalības, kas ir vajadzīga. EESK ne tikai uzskata, ka jauniešiem ir jābūt kopienas locekļiem un jāpiedalās sporta aktivitātēs kā aktīviem iedzīvotājiem, bet ir arī pārliecināta, ka viņu spēja izprast savu lomu un vietu darba tirgū, kā arī aizstāvēt sevi ir svarīgs pilsoniskuma elements. Tāpat darba tirgum vajadzētu būt paaudžu solidaritātes vietai, kur tiek nodrošināts pienācīgs līdzsvars starp darbu un privāto dzīvi un kur cilvēki var just, ka viņi dod ieguldījumu sabiedrības dzīvē. Jauniešu bezdarbs ir strukturāla problēma daudzās valstīs, taču tādās valstīs kā Spānija pastāv stimuli vēlākas pensionēšanās gadījumā (līdz 12 000 EUR), lai pensiju sistēmu padarītu ilgtspējīgu. Atzinumā norādīts, ka tādēļ tautsaimniecība riskē zaudēt augstāku produktivitāti, ko var nodrošināt jaunieši. Turklāt ir profesijas, kurās ir ļoti grūti strādāt pēc 65 gadu vecuma sasniegšanas. |
| --- | --- |

3.5.

Tāpēc ir svarīgi, lai vienlīdzīga attieksme pret jauniešiem darba tirgū būtu daļa no visaptverošas pilsoniskas un demokrātiskas līdzdalības, kas ir vajadzīga. EESK ne tikai uzskata, ka jauniešiem ir jābūt kopienas locekļiem un jāpiedalās sporta aktivitātēs kā aktīviem iedzīvotājiem, bet ir arī pārliecināta, ka viņu spēja izprast savu lomu un vietu darba tirgū, kā arī aizstāvēt sevi ir svarīgs pilsoniskuma elements. Tāpat darba tirgum vajadzētu būt paaudžu solidaritātes vietai, kur tiek nodrošināts pienācīgs līdzsvars starp darbu un privāto dzīvi un kur cilvēki var just, ka viņi dod ieguldījumu sabiedrības dzīvē. Jauniešu bezdarbs ir strukturāla problēma daudzās valstīs, taču tādās valstīs kā Spānija pastāv stimuli vēlākas pensionēšanās gadījumā (līdz 12 000 EUR), lai pensiju sistēmu padarītu ilgtspējīgu. Atzinumā norādīts, ka tādēļ tautsaimniecība riskē zaudēt augstāku produktivitāti, ko var nodrošināt jaunieši. Turklāt ir profesijas, kurās ir ļoti grūti strādāt pēc 65 gadu vecuma sasniegšanas.

| 3.6. | Ekonomikas līmenī augsts jauniešu bezdarba līmenis un efektīvas starppaaudžu pieejas trūkums uzņēmumu līmenī var pazemināt produktivitāti, jo ir mazāk jaunu darbinieku, kas ievieš jaunas prasmes un jauninājumus ražošanas procesos. Liela bezdarbnieku skaita dēļ valstij rodas arī ekonomiskās izmaksas, kas izpaužas kā zaudēti nodokļu ieņēmumi, sociālie maksājumi un saistīto shēmu izmaksas. Eurofound konstatējis, ka ekonomiskās izmaksas, ko 2011. gadā radīja jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), bija aptuveni 153 miljardi euro. Šīs bažas ir atspoguļotas atzinumā “Nestabils darbs un garīgā veselība” (7) un atzinumā “Demokrātija darbā” (8). Visbeidzot bezdarba līmenis jauniešiem ar invaliditāti vecumā no 25 līdz 34 gadiem ir gandrīz divreiz augstāks nekā cilvēkiem bez invaliditātes (18 % salīdzinājumā ar 9,7 %) (9). |
| --- | --- |

3.6.

Ekonomikas līmenī augsts jauniešu bezdarba līmenis un efektīvas starppaaudžu pieejas trūkums uzņēmumu līmenī var pazemināt produktivitāti, jo ir mazāk jaunu darbinieku, kas ievieš jaunas prasmes un jauninājumus ražošanas procesos. Liela bezdarbnieku skaita dēļ valstij rodas arī ekonomiskās izmaksas, kas izpaužas kā zaudēti nodokļu ieņēmumi, sociālie maksājumi un saistīto shēmu izmaksas. Eurofound

NEET

7

8

9

| 3.7. | Individuālā līmenī jauniešu bezdarba ietekme var izpausties kā slikta garīgā veselība un labsajūta, kā arī lielāka neapmierinātība, un, iespējams, tas var palielināt pieprasījumu pēc sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumiem. Turklāt pastāv lielāks sabiedrības sadrumstalotības risks, ko rada dažādi sociālās atstumtības veidi, ar kuriem var saskarties gados jauni bezdarbnieki. Bezdarbs jaunībā palielina izredzes būt bezdarbniekam vēlākā dzīves posmā un negatīvi ietekmē vēlāk nopelnītā apmēru, ja un kad darbs tiek atrasts. Vairākos aspektos gados jauni bezdarbnieki biežāk saskaras arī ar kvalifikācijas kritumu vai sociālo atstumtību. Covid-19 ietekme uz jauniešu garīgo veselību ir labi dokumentēta. |
| --- | --- |

3.7.

Individuālā līmenī jauniešu bezdarba ietekme var izpausties kā slikta garīgā veselība un labsajūta, kā arī lielāka neapmierinātība, un, iespējams, tas var palielināt pieprasījumu pēc sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumiem. Turklāt pastāv lielāks sabiedrības sadrumstalotības risks, ko rada dažādi sociālās atstumtības veidi, ar kuriem var saskarties gados jauni bezdarbnieki. Bezdarbs jaunībā palielina izredzes būt bezdarbniekam vēlākā dzīves posmā un negatīvi ietekmē vēlāk nopelnītā apmēru, ja un kad darbs tiek atrasts. Vairākos aspektos gados jauni bezdarbnieki biežāk saskaras arī ar kvalifikācijas kritumu vai sociālo atstumtību. Covid-19 ietekme uz jauniešu garīgo veselību ir labi dokumentēta.

| 3.8. | Svarīgi ir arī pievērsties to gados jaunu darba ņēmēju un jauniešu situācijai, kuri zaudējuši motivāciju un kuru profesionālā integrācija ir ļoti apgrūtināta. Priekšlaicīga mācību pārtraukšana un pārmaiņas izglītībā ir izaicinājums. Tādēļ jaunieši var zaudēt saikni ar darba tirgus realitāti. |
| --- | --- |

3.8.

Svarīgi ir arī pievērsties to gados jaunu darba ņēmēju un jauniešu situācijai, kuri zaudējuši motivāciju un kuru profesionālā integrācija ir ļoti apgrūtināta. Priekšlaicīga mācību pārtraukšana un pārmaiņas izglītībā ir izaicinājums. Tādēļ jaunieši var zaudēt saikni ar darba tirgus realitāti.

| 3.9. | Viens no veidiem, kā palielināt jauniešu ekonomisko aktivitāti, ir motivēt viņus kļūt par uzņēmējiem, viņos attīstot uzņēmēju domāšanu, radošumu un novatoriskas pieejas. Eiropas Prasmju gada pasākumi var veicināt uzņēmējdarbības izglītību un balstīties uz dažiem labas prakses modeļiem, piemēram, jauno uzņēmēju programmām un konkursiem. |
| --- | --- |

3.9.

Viens no veidiem, kā palielināt jauniešu ekonomisko aktivitāti, ir motivēt viņus kļūt par uzņēmējiem, viņos attīstot uzņēmēju domāšanu, radošumu un novatoriskas pieejas. Eiropas Prasmju gada pasākumi var veicināt uzņēmējdarbības izglītību un balstīties uz dažiem labas prakses modeļiem, piemēram, jauno uzņēmēju programmām un konkursiem.

| 3.10. | Eiropas Savienība jauniešu nodarbinātības problēmu uztver nopietni, un tās nozīmīgākais risinājums šajā politikas jomā ir pastiprinātā Garantija jauniešiem. Sākotnēji Garantijas jauniešiem mērķis bija nodrošināt, ka jauniešiem vecumā no 18 līdz 24 gadiem noteiktā laikposmā pēc skolas beigšanas vai bezdarbnieka statusa iegūšanas tiek piedāvāts darbs, darba pieredze, mācekļa prakse, apmācība vai apvienots darbs un apmācība. Eiropas Komisija ieteica, ka Garantija jauniešiem būtu jāpiedāvā četru mēnešu laikā pēc jauniešu kļūšanas par bezdarbniekiem. Pastiprinātā Garantija jauniešiem ir visu dalībvalstu apņemšanās nodrošināt, ka visi jaunieši vecumā līdz 30 gadiem saņem kvalitatīvu darba, tālākizglītības, māceklības vai prakses piedāvājumu. |
| --- | --- |

3.10.

Eiropas Savienība jauniešu nodarbinātības problēmu uztver nopietni, un tās nozīmīgākais risinājums šajā politikas jomā ir pastiprinātā Garantija jauniešiem. Sākotnēji Garantijas jauniešiem mērķis bija nodrošināt, ka jauniešiem vecumā no 18 līdz 24 gadiem noteiktā laikposmā pēc skolas beigšanas vai bezdarbnieka statusa iegūšanas tiek piedāvāts darbs, darba pieredze, mācekļa prakse, apmācība vai apvienots darbs un apmācība. Eiropas Komisija ieteica, ka Garantija jauniešiem būtu jāpiedāvā četru mēnešu laikā pēc jauniešu kļūšanas par bezdarbniekiem. Pastiprinātā Garantija jauniešiem ir visu dalībvalstu apņemšanās nodrošināt, ka visi jaunieši vecumā līdz 30 gadiem saņem kvalitatīvu darba, tālākizglītības, māceklības vai prakses piedāvājumu.

| 3.11. | Lai nodrošinātu efektīvu pāreju no vienas darbavietas uz citu, ir jāpanāk progress izglītības reformu jomā, novēršot prasmju neatbilstību un koncentrējoties uz mūžizglītību, pieaugušo izglītību, pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi. EESK atzīmē Komisijas panākumus Eiropas izglītības telpas izveidē, kā arī sekmīgos centienus stiprināt Eiropas sadarbības sistēmu profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomā un īstenot Digitālās izglītības rīcības plānu. |
| --- | --- |

3.11.

Lai nodrošinātu efektīvu pāreju no vienas darbavietas uz citu, ir jāpanāk progress izglītības reformu jomā, novēršot prasmju neatbilstību un koncentrējoties uz mūžizglītību, pieaugušo izglītību, pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi. EESK atzīmē Komisijas panākumus Eiropas izglītības telpas izveidē, kā arī sekmīgos centienus stiprināt Eiropas sadarbības sistēmu profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomā un īstenot Digitālās izglītības rīcības plānu.

| 3.12. | EESK atzīmē arī Komisijas jauno iniciatīvu par individuāliem mācību kontiem (ILA), it īpaši mikrokredītiem, un jauno tiesību aktu kopumu par augstskolām. Radīts jauns impulss, kura mērķis ir nodrošināt jauniešiem atbilstošas prasmes un atbalstīt gados jaunu studentu, mācekļu un uzņēmēju mobilitāti. |
| --- | --- |

3.12.

EESK atzīmē arī Komisijas jauno iniciatīvu par individuāliem mācību kontiem (ILA

4.   Covid-19 ietekme

Covid-19 ietekme

| 4.1. | Saskaņā ar Eurostat datiem Covid-19 pandēmija jauniešus ir skārusi smagāk nekā vecāka gadagājuma cilvēkus. ES jauniešu (vecumā no 15 līdz 29 gadiem) nodarbinātības līmenis 2020. gada trešajā ceturksnī bija – 2,8 procentpunkti salīdzinājumā ar 2019. gada trešo ceturksni pirms pandēmijas. Tomēr 2021. gada trešajā ceturksnī bija vērojama atveseļošanās, un salīdzinājumā ar 2019. gada trešo ceturksni nodarbinātības līmenis pazeminājās par 0,1 procentpunktu. 2020. gada trešo ceturksni salīdzinot ar 2019. gada trešo ceturksni, visās valstīs bija vērojams jauniešu nodarbinātības līmeņa kritums. |
| --- | --- |

4.1.

Saskaņā ar Eurostat

| 4.2. | Eurostat arī konstatēja, ka Eiropas Savienībā šīs tendences nav vienādas. 2021. gada trešajā ceturksnī lielākajā daļā ES dalībvalstu (16 no 27) vēl nebija vērojama pilnīga atlabšana, jo jauniešu nodarbinātības līmenis joprojām bija zemāks par 2019. gada trešajā ceturksnī reģistrēto līmeni. Vislielākais kritums tika reģistrēts Portugālē, Bulgārijā, Latvijā, Čehijā un Polijā (2021. gada 3. ceturksnī, salīdzinot ar 2019. gada 3. ceturksni, visās valstīs vismaz par 3 procentpunktiem). Turpretim vislielākais nodarbināto iedzīvotāju īpatsvara pieaugums vecumā no 15 līdz 29 gadiem 2021. gada trešajā ceturksnī salīdzinājumā ar situāciju pirms-Covid-19 bija vērojams Īrijā, Francijā un Slovēnijā (2021. gada 3. ceturksnī, salīdzinot ar 2019. gada 3. ceturksni, visās valstīs vismaz par 2 procentpunktiem). |
| --- | --- |

4.2.

Eurostat

| 4.3. | Eurofound ziņoja, ka, neraugoties uz ES un dalībvalstu politikas centieniem atbalstīt jauniešus pēc 2008. gada finanšu krīzes, arī Covid-19 krīzes laikā darba zaudēšana visvairāk skāra jauniešus. Jaunieši bija pārmērīgi pārstāvēti nozarēs, kuras visvairāk ietekmēja pandēmijas ierobežojumi, un biežāk strādāja nepilnu darba laiku vai ar pagaidu līgumiem. 12 % jauniešu vecumā no 18 līdz 29 gadiem, kuri piedalījās vismaz divās e-aptaujas “Dzīve, darbs un Covid-19” kārtās, ziņoja, ka ir zaudējuši darbu, un arī 12 % studentu saskārās ar bezdarba problēmu. Tika ziņots par līdzīgu ietekmi uz uzkrājumiem, garīgo veselību un nabadzību. |
| --- | --- |

4.3.

Eurofound

| 4.4. | Saskaņā ar Insee aptauju (10) pirmie ar Covid-19 epidēmiju saistītie ierobežojumi 2020. gada pavasarī jau izraisīja nepieredzētu aktivitātes kritumu: 73 % uzņēmumu ziņoja, ka to pārdošanas apjomi šajā periodā samazinājās par vairāk nekā 10 %, un 35 % – par vairāk nekā 50 %. Viena trešdaļa uzņēmumu tika slēgti uz vidēji 57 dienām, visbiežāk klientu un viesu uzņemšanai noteikto administratīvo ierobežojumu dēļ (65 %), bet arī ar piedāvājumu (8 %) vai iespējām (7 %) saistītu problēmu dēļ. Šī darbības apturēšana galvenokārt ietekmēja darbības, kas saistītas ar visciešāko kontaktu ar klientiem: ēdināšanas un dzērienu pakalpojumu sniegšanas darbības, izmitināšanu, individuālos pakalpojumus, kultūras un atpūtas pasākumus un gaisa transportu. Līdz 2020. gada septembrim 1 % uzņēmumu vēl bija slēgti. |
| --- | --- |

4.4.

Saskaņā ar Insee

10

| 4.5. | Lai pārvarētu pēkšņo aktivitātes sarukumu, vairāk nekā četri no pieciem uzņēmumiem izmantoja publisko iestāžu sniegto atbalstu: saīsināto darba laiku (70 % uzņēmumu), sociālās apdrošināšanas iemaksu maksājumu atlikšanu (53 %) un valsts garantētus aizdevumus (41 %). Pārtikas un dzērienu pakalpojumu nozarē (97 %), automobiļu tirdzniecības un remonta nozarē (96 %) un izmitināšanas nozarē (95 %) šie pasākumi tika izmantoti īpaši bieži. |
| --- | --- |

4.5.

Lai pārvarētu pēkšņo aktivitātes sarukumu, vairāk nekā četri no pieciem uzņēmumiem izmantoja publisko iestāžu sniegto atbalstu: saīsināto darba laiku (70 % uzņēmumu), sociālās apdrošināšanas iemaksu maksājumu atlikšanu (53 %) un valsts garantētus aizdevumus (41 %). Pārtikas un dzērienu pakalpojumu nozarē (97 %), automobiļu tirdzniecības un remonta nozarē (96 %) un izmitināšanas nozarē (95 %) šie pasākumi tika izmantoti īpaši bieži.

| 4.6. | Vēl viens pandēmijas vilnis sekoja 2021. gadā, un 2022. gada februārī Eiropas ekonomiku skāra militārais konflikts Ukrainā un ar to saistītās augstās enerģijas cenas, ierobežota piekļuve izejvielām un piegādes ķēdes pārrāvumi, kā arī ar to saistītais augstais inflācijas līmenis. |
| --- | --- |

4.6.

Vēl viens pandēmijas vilnis sekoja 2021. gadā, un 2022. gada februārī Eiropas ekonomiku skāra militārais konflikts Ukrainā un ar to saistītās augstās enerģijas cenas, ierobežota piekļuve izejvielām un piegādes ķēdes pārrāvumi, kā arī ar to saistītais augstais inflācijas līmenis.

| 4.7. | Neraugoties uz šiem faktiem, uzņēmumi, kas darbojas ES vienotajā tirgū, darīja visu iespējamo, lai saglabātu darbvietas un radītu jaunas. |
| --- | --- |

4.7.

Neraugoties uz šiem faktiem, uzņēmumi, kas darbojas ES vienotajā tirgū, darīja visu iespējamo, lai saglabātu darbvietas un radītu jaunas.

| 4.8. | Runājot par izglītību, Eiropas Jaunatnes forums ziņoja, ka pandēmijas laikā attālinātās izglītības kvalitāte bija mainīga – gandrīz katrs desmitais jaunais students neapmeklēja kursus, mācības vai nekārtoja pārbaudes. Aptuveni divas trešdaļas studentu uzskatīja, ka viņi mācās “nedaudz mazāk” vai “ievērojami mazāk”. Trīs ceturtdaļas atstumto jauniešu uzskata, ka viņi mācās “nedaudz mazāk” vai “ievērojami mazāk”. Tomēr individuālie apstākļi bija ļoti atšķirīgi. Neskaidrības izglītības jomā un problēmas saistībā ar mācīšanos tiešsaistē bija jauniešu stresa un labsajūtas problēmu cēlonis. Lai gan ietekmes mērogs nav skaidrs, izglītības traucējumi, visticamāk, ilgtermiņā negatīvi ietekmēs nodarbinātību, izglītības rezultātus, veselību un labsajūtu. Pastāv iespēja, ka šai situācijai ir arī pozitīva blakusietekme, kas paver durvis uz kombinētu izglītības sistēmu, kurā tiek izmantotas dažādas mācību formas un tehnoloģiski rīki, kas pieejami visiem jauniešiem, arī jauniešiem ar invaliditāti un attālos reģionos dzīvojošajiem. |
| --- | --- |

4.8.

Runājot par izglītību, Eiropas Jaunatnes forums ziņoja, ka pandēmijas laikā attālinātās izglītības kvalitāte bija mainīga – gandrīz katrs desmitais jaunais students neapmeklēja kursus, mācības vai nekārtoja pārbaudes. Aptuveni divas trešdaļas studentu uzskatīja, ka viņi mācās “nedaudz mazāk” vai “ievērojami mazāk”. Trīs ceturtdaļas atstumto jauniešu uzskata, ka viņi mācās “nedaudz mazāk” vai “ievērojami mazāk”. Tomēr individuālie apstākļi bija ļoti atšķirīgi. Neskaidrības izglītības jomā un problēmas saistībā ar mācīšanos tiešsaistē bija jauniešu stresa un labsajūtas problēmu cēlonis. Lai gan ietekmes mērogs nav skaidrs, izglītības traucējumi, visticamāk, ilgtermiņā negatīvi ietekmēs nodarbinātību, izglītības rezultātus, veselību un labsajūtu. Pastāv iespēja, ka šai situācijai ir arī pozitīva blakusietekme, kas paver durvis uz kombinētu izglītības sistēmu, kurā tiek izmantotas dažādas mācību formas un tehnoloģiski rīki, kas pieejami visiem jauniešiem, arī jauniešiem ar invaliditāti un attālos reģionos dzīvojošajiem.

| 4.9. | Tomēr Covid-19 pandēmija visdramatiskāk ir ietekmējusi jauniešu garīgo veselību. Palielinās depresijas simptomi, piemēram, trauksme, nogurums, izolācija un domas par pašnāvību. Satraukumu rada bažas par nākotni. Austrijā veiktie pētījumi liecina, ka lielākā daļa šo jauniešu nav saņēmuši nekādu palīdzību. Tas ir saistīts ar zināšanu trūkumu par šādām iespējām, kā arī ar reģionālo un ekonomisko nevienlīdzību. Spānijā pašnāvība ir kļuvusi par biežāko jauniešu nāves cēloni. Pandēmija izraisīja psiholoģiskas ciešanas, 2020. gadā tika reģistrēta 3 941 pašnāvība, no kurām 300 pašnāvību gadījumi bija vecumā no 14 līdz 29 gadiem. Sabiedrības veselības sistēmām nav resursu, lai palīdzētu jauniešiem ar garīgās veselības problēmām. Jaunākais pētījums par jauniešu un bērnu slimībām Īrijā liecina, ka jauniešu depresijas un garīgo slimību gadījumu skaits ir divkāršojies. |
| --- | --- |

4.9.

Tomēr Covid-19 pandēmija visdramatiskāk ir ietekmējusi jauniešu garīgo veselību. Palielinās depresijas simptomi, piemēram, trauksme, nogurums, izolācija un domas par pašnāvību. Satraukumu rada bažas par nākotni. Austrijā veiktie pētījumi liecina, ka lielākā daļa šo jauniešu nav saņēmuši nekādu palīdzību. Tas ir saistīts ar zināšanu trūkumu par šādām iespējām, kā arī ar reģionālo un ekonomisko nevienlīdzību. Spānijā pašnāvība ir kļuvusi par biežāko jauniešu nāves cēloni. Pandēmija izraisīja psiholoģiskas ciešanas, 2020. gadā tika reģistrēta 3 941 pašnāvība, no kurām 300 pašnāvību gadījumi bija vecumā no 14 līdz 29 gadiem. Sabiedrības veselības sistēmām nav resursu, lai palīdzētu jauniešiem ar garīgās veselības problēmām. Jaunākais pētījums par jauniešu un bērnu slimībām Īrijā liecina, ka jauniešu depresijas un garīgo slimību gadījumu skaits ir divkāršojies.

| 4.10. | Tāpat arī attieksmei pret tiem jauniešiem darba tirgū, kuriem ir intelektuāla vai fiziska invaliditāte, noteikti nevajadzētu būt mazāk labvēlīgai gan viņu vecuma, gan invaliditātes dēļ vai nošķirti no tās. Tāpat uzmanība jāpievērš tiem, kas dzīvo attālos lauku apvidos, un tiem, kurus skar diskriminācija dzimuma dēļ. |
| --- | --- |

4.10.

Tāpat arī attieksmei pret tiem jauniešiem darba tirgū, kuriem ir intelektuāla vai fiziska invaliditāte, noteikti nevajadzētu būt mazāk labvēlīgai gan viņu vecuma, gan invaliditātes dēļ vai nošķirti no tās. Tāpat uzmanība jāpievērš tiem, kas dzīvo attālos lauku apvidos, un tiem, kurus skar diskriminācija dzimuma dēļ.

| 4.11. | Nepilnīgi ir arī statistikas dati par jauniešu ar invaliditāti nodarbinātību: kvantitatīvie rādītāji, piemēram, bezdarba līmenis, būtu jāpapildina ar citiem rādītājiem, piemēram, tādiem kā apmācības līmenis, piedāvāto līgumu veids (uz noteiktu laiku, beztermiņa, pagaidu), nodarbinātības līmenis ierastā vidē, atbalstītas nodarbinātības līmenis vai ilgtermiņa bezdarba līmenis apvienojumā ar šo jauniešu sociālo un finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

4.11.

Nepilnīgi ir arī statistikas dati par jauniešu ar invaliditāti nodarbinātību: kvantitatīvie rādītāji, piemēram, bezdarba līmenis, būtu jāpapildina ar citiem rādītājiem, piemēram, tādiem kā apmācības līmenis, piedāvāto līgumu veids (uz noteiktu laiku, beztermiņa, pagaidu), nodarbinātības līmenis ierastā vidē, atbalstītas nodarbinātības līmenis vai ilgtermiņa bezdarba līmenis apvienojumā ar šo jauniešu sociālo un finansiālo stāvokli.

5.   Vienlīdzīga attieksme pret jauniešiem darba tirgū

Vienlīdzīga attieksme pret jauniešiem darba tirgū

| 5.1. | Vienlīdzība ir viens no ES pamatprincipiem un viena no svarīgākajām tiesībām, kas nostiprinātas Līgumā un ES Pamattiesību hartā un sekundārajos ES tiesību aktos. Vispārīgs satvars vienlīdzīgai attieksmei, kas jānodrošina nodarbinātībā un profesijā, ir izveidots ar mērķim joprojām atbilstošo Padomes Direktīvu 2000/78/EK (11). |
| --- | --- |

5.1.

Vienlīdzība ir viens no ES pamatprincipiem un viena no svarīgākajām tiesībām, kas nostiprinātas Līgumā un ES Pamattiesību hartā un sekundārajos ES tiesību aktos. Vispārīgs satvars vienlīdzīgai attieksmei, kas jānodrošina nodarbinātībā un profesijā, ir izveidots ar mērķim joprojām atbilstošo Padomes Direktīvu 2000/78/EK (11

| 5.2. | Turklāt varam secināt, ka jauniešu nākotne ir viena no galvenajām ES rūpēm un ka jauniešu izredzes darba tirgū ir ļoti svarīgs viņu attīstības elements. Eiropas Savienībai ir virkne politikas pasākumu un instrumentu, kas vērsti uz jauniešiem un viņu stāvokli darba tirgū. Saskaņā ar LESD un subsidiaritātes principu daudzi no šiem jautājumiem ir dalībvalstu kompetencē, un tāpēc šajā atzinumā uzmanība pievērsta to politikas pasākumiem. |
| --- | --- |

5.2.

Turklāt varam secināt, ka jauniešu nākotne ir viena no galvenajām ES rūpēm un ka jauniešu izredzes darba tirgū ir ļoti svarīgs viņu attīstības elements. Eiropas Savienībai ir virkne politikas pasākumu un instrumentu, kas vērsti uz jauniešiem un viņu stāvokli darba tirgū. Saskaņā ar LESD un subsidiaritātes principu daudzi no šiem jautājumiem ir dalībvalstu kompetencē, un tāpēc šajā atzinumā uzmanība pievērsta to politikas pasākumiem.

| 5.3. | Jaunieši pandēmijas laikā cieta vairāk nekā citas grupas un dažādos veidos. Ņemot vērā šim jautājumam piešķirto nozīmi, būtu taisnīgi analizēt visus īpašos darba tirgus politikas aspektus un, balstoties uz šiem datiem, noteikt, vai attieksme pret jauniešiem tikai viņu vecuma dēļ ir mazāk labvēlīga nekā pret citiem. Tā kā temats varētu būt plašs, ir svarīgi skaidri noteikt, kas tiek analizēts šajā atzinumā. Tajā uzmanība tiek pievērsta redzamākai un tiešai mazāk labvēlīgai tiesību aktu vai politikas pasākumu attieksmei pret jauniešiem tikai viņu vecuma dēļ. Neizbēgami uzmanība biežāk pievērsta jomām, kurās ir pieejams visvairāk informācijas un skaidrības. Šīs jomas ir: minimālā alga, sociālā nodrošinājuma un sociālās palīdzības noteikumi un mazākā mērā (ņemot vērā jau paveikto darbu) – neapmaksāta prakse. |
| --- | --- |

5.3.

Jaunieši pandēmijas laikā cieta vairāk nekā citas grupas un dažādos veidos. Ņemot vērā šim jautājumam piešķirto nozīmi, būtu taisnīgi analizēt visus īpašos darba tirgus politikas aspektus un, balstoties uz šiem datiem, noteikt, vai attieksme pret jauniešiem tikai viņu vecuma dēļ ir mazāk labvēlīga nekā pret citiem. Tā kā temats varētu būt plašs, ir svarīgi skaidri noteikt, kas tiek analizēts šajā atzinumā. Tajā uzmanība tiek pievērsta redzamākai un tiešai mazāk labvēlīgai tiesību aktu vai politikas pasākumu attieksmei pret jauniešiem tikai viņu vecuma dēļ. Neizbēgami uzmanība biežāk pievērsta jomām, kurās ir pieejams visvairāk informācijas un skaidrības. Šīs jomas ir: minimālā alga, sociālā nodrošinājuma un sociālās palīdzības noteikumi un mazākā mērā (ņemot vērā jau paveikto darbu) – neapmaksāta prakse.

6.   Minimālā darba alga

Minimālā darba alga

| 6.1. | Saskaņā ar LESD (12) un subsidiaritātes principu minimālā darba alga ir dalībvalstu kompetencē, bet Eiropas Savienība var pieņemt pasākumus, tostarp direktīvas, lai veicinātu dalībvalstu sadarbību. Gatavojot tagad jau pieņemto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/2041 (13) par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā, Komisija norādīja, ka lielākajā daļā dalībvalstu minimālās darba algas adekvātums ir nepietiekams un/vai minimālās algas aizsardzības tvērums ir nepilnīgs, lai gan visās ES dalībvalstīs pastāv minimālās algas aizsardzība, ko paredz vai nu tiesību akti (“likumā noteiktā minimālā darba alga”) un/vai koplīgumi. Priekšlikums izriet no Eiropas sociālo tiesību pīlāra. |
| --- | --- |

6.1.

Saskaņā ar LESD (12

13

| 6.2. | Direktīvas mērķis ir nodrošināt, ka darba ņēmējus ES aizsargā adekvāta minimālā darba alga, kas nodrošina pienācīgu iztiku neatkarīgi no darbvietas. Lai sasniegtu šo vispārīgo mērķi, priekšlikums izveido satvaru, kas uzlabo minimālās darba algas adekvātumu un pastiprina darba ņēmēju aizsardzību, ko nodrošina minimālā alga. Šie mērķi attiecas gan uz likumā noteiktās minimālās darba algas sistēmām, gan uz darba koplīgumā balstītām sistēmām. Direktīva ir domāta šo mērķu sasniegšanai, ņemot vērā un pilnīgi ievērojot sistēmu īpatnības dalībvalstīs, valstu pilnvaras, sociālo partneru autonomiju un līgumslēgšanas brīvību. |
| --- | --- |

6.2.

Direktīvas mērķis ir nodrošināt, ka darba ņēmējus ES aizsargā adekvāta minimālā darba alga, kas nodrošina pienācīgu iztiku neatkarīgi no darbvietas. Lai sasniegtu šo vispārīgo mērķi, priekšlikums izveido satvaru, kas uzlabo minimālās darba algas adekvātumu un pastiprina darba ņēmēju aizsardzību, ko nodrošina minimālā alga. Šie mērķi attiecas gan uz likumā noteiktās minimālās darba algas sistēmām, gan uz darba koplīgumā balstītām sistēmām. Direktīva ir domāta šo mērķu sasniegšanai, ņemot vērā un pilnīgi ievērojot sistēmu īpatnības dalībvalstīs, valstu pilnvaras, sociālo partneru autonomiju un līgumslēgšanas brīvību.

| 6.3. | Minimālā darba alga ir viena no jomām, kurā ES dalībvalstīs ļoti bieži vērojama nevienlīdzīga attieksme pret jauniešiem. Jaunieši ir īpaši atkarīgi no minimālās darba algas: Eiropas Jaunatnes foruma dati liecina, ka vairāk nekā viens no četriem jauniešiem saņem minimālo darba algu, bet šādu algu saņem tikai viens no desmit pieaugušajiem. Vairākas dalībvalstis ir noteikušas īpašas “jauniešu minimālās darba algas”, kas visos gadījumos ir zemākas par vispārējo minimālo darba algu konkrētās vecuma grupās, savukārt citas no tiesību aktiem par minimālo algu izslēdz 18 gadu vecumu nesasniegušu cilvēku algas. Tā tas ir Beļģijā, Francijā, Īrijā, Luksemburgā, Vācijā, Maltā un Nīderlandē. Francijas noteikumi, iespējams, nav pārāk atkarīgi no vecuma, tomēr tie ietekmē daudzus jauniešus. Pastāv arī citas samazinātas likmes mācekļu praksei, bet tās nav šā ziņojuma priekšmets un parasti tiek noteiktas, vienojoties sociālajiem partneriem. Apvienotajā Karalistē jauniešiem tiek maksāts arī mazāk par minimālo darba algu. Sīkāka informācija ir pieejama pielikumā. |
| --- | --- |

6.3.

Minimālā darba alga ir viena no jomām, kurā ES dalībvalstīs ļoti bieži vērojama nevienlīdzīga attieksme pret jauniešiem. Jaunieši ir īpaši atkarīgi no minimālās darba algas: Eiropas Jaunatnes foruma dati liecina, ka vairāk nekā viens no četriem jauniešiem saņem minimālo darba algu, bet šādu algu saņem tikai viens no desmit pieaugušajiem. Vairākas dalībvalstis ir noteikušas īpašas “jauniešu minimālās darba algas”, kas visos gadījumos ir zemākas par vispārējo minimālo darba algu konkrētās vecuma grupās, savukārt citas no tiesību aktiem par minimālo algu izslēdz 18 gadu vecumu nesasniegušu cilvēku algas. Tā tas ir Beļģijā, Francijā, Īrijā, Luksemburgā, Vācijā, Maltā un Nīderlandē. Francijas noteikumi, iespējams, nav pārāk atkarīgi no vecuma, tomēr tie ietekmē daudzus jauniešus. Pastāv arī citas samazinātas likmes mācekļu praksei, bet tās nav šā ziņojuma priekšmets un parasti tiek noteiktas, vienojoties sociālajiem partneriem. Apvienotajā Karalistē jauniešiem tiek maksāts arī mazāk par minimālo darba algu. Sīkāka informācija ir pieejama pielikumā.

| 6.4. | Nosakot šīs jauniešu minimālās darba algas, nav ņemtas vērā jauniešu tiesības uz vienādu atalgojumu par vienādu darbu, turklāt vairāki SDO pētījumi liecina, ka tās ir neefektīvs līdzeklis arī jauniešu nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai. Galvenais jautājums ir vienāds atalgojums par vienādu darbu. Patiešām, jaunieši ir informējuši jaunatnes organizācijas, ka pēc nodarbinātības perioda viņi var uzraudzīt vai apmācīt kolēģus, kas ir vecāki par viņiem, tajā pašā darbā, bet minēto noteikumu dēļ saņem mazāku atalgojumu vai pat tiek aicināti uzņemties uzraudzības pienākumus par zemāku atalgojumu nekā viņu kolēģi. |
| --- | --- |

6.4.

Nosakot šīs jauniešu minimālās darba algas, nav ņemtas vērā jauniešu tiesības uz vienādu atalgojumu par vienādu darbu, turklāt vairāki SDO pētījumi liecina, ka tās ir neefektīvs līdzeklis arī jauniešu nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai. Galvenais jautājums ir vienāds atalgojums par vienādu darbu. Patiešām, jaunieši ir informējuši jaunatnes organizācijas, ka pēc nodarbinātības perioda viņi var uzraudzīt vai apmācīt kolēģus, kas ir vecāki par viņiem, tajā pašā darbā, bet minēto noteikumu dēļ saņem mazāku atalgojumu vai pat tiek aicināti uzņemties uzraudzības pienākumus par zemāku atalgojumu nekā viņu kolēģi.

| 6.5. | Lai gan šajās dalībvalstīs jauniešiem ir atļauts vadīt transportlīdzekļus, balsot un iestāties armijā un visos citos aspektos viņi tiek uzskatīti par pieaugušajiem, viņiem nav tiesību saņemt pieaugušo minimālo darba algu pilnā apmērā. Jauniešu minimālā darba alga ir noteikta 30 % apmērā no pieaugušo minimālās darba algas likmes jaunākajā vecuma grupā Nīderlandē, kas ir nopietns šķērslis viņu spējai dzīvot patstāvīgi un baudīt pienācīgu dzīves līmeni. Neraugoties uz to, ka ES pasludināja 2022. gadu par Jaunatnes gadu, dažādajām jauniešu problēmām netika veltīta būtiska uzmanība likumdošanas procesā pieņemtajā politiskajā nostājā. |
| --- | --- |

6.5.

Lai gan šajās dalībvalstīs jauniešiem ir atļauts vadīt transportlīdzekļus, balsot un iestāties armijā un visos citos aspektos viņi tiek uzskatīti par pieaugušajiem, viņiem nav tiesību saņemt pieaugušo minimālo darba algu pilnā apmērā. Jauniešu minimālā darba alga ir noteikta 30 % apmērā no pieaugušo minimālās darba algas likmes jaunākajā vecuma grupā Nīderlandē, kas ir nopietns šķērslis viņu spējai dzīvot patstāvīgi un baudīt pienācīgu dzīves līmeni. Neraugoties uz to, ka ES pasludināja 2022. gadu par Jaunatnes gadu, dažādajām jauniešu problēmām netika veltīta būtiska uzmanība likumdošanas procesā pieņemtajā politiskajā nostājā.

| 6.6. | Nesen SDO veiktajā metaanalīzē par minimālās algas ietekmi uz jauniešu nodarbinātību, aplūkojot 43 pēc 1990. gada publicētus zinātniskus darbus, konstatēts, ka vairumā gadījumu minimālā alga vispār neietekmē jauniešu nodarbinātību vai šī ietekme ir ļoti neliela. Dažos gadījumos jauniešu minimālās algas likmes paaugstināšana pat paaugstināja jauniešu nodarbinātības līmeni. Direktīvas ietekmes novērtējumā Eiropas Komisija aprakstīja Portugālē, Beļģijā un Nīderlandē veikto pētījumu rezultātus, kas liecina, ka jauniešu minimālā darba alga būtiski neietekmē jauniešu nodarbinātības līmeni. |
| --- | --- |

6.6.

Nesen SDO veiktajā metaanalīzē par minimālās algas ietekmi uz jauniešu nodarbinātību, aplūkojot 43 pēc 1990. gada publicētus zinātniskus darbus, konstatēts, ka vairumā gadījumu minimālā alga vispār neietekmē jauniešu nodarbinātību vai šī ietekme ir ļoti neliela. Dažos gadījumos jauniešu minimālās algas likmes paaugstināšana pat paaugstināja jauniešu nodarbinātības līmeni. Direktīvas ietekmes novērtējumā Eiropas Komisija aprakstīja Portugālē, Beļģijā un Nīderlandē veikto pētījumu rezultātus, kas liecina, ka jauniešu minimālā darba alga būtiski neietekmē jauniešu nodarbinātības līmeni.

7.   Bezdarbnieka pabalsti

Bezdarbnieka pabalsti

| 7.1. | Vēl viena joma, kurā var būt atšķirīga attieksme pret jauniešiem, ir bezdarba periodi. Arī tie ir galvenokārt dalībvalstu kompetencē, it īpaši tas sakāms par maksājumu likmēm, izmaksas periodiem un kritērijiem. Valstu sistēmas visā Eiropā ir ļoti daudzveidīgas un sarežģītas. Tomēr varam iedomāties gadījumus, kad šīs atšķirības ietekmēs tādus jautājumus kā nodarbinātība un brīva pārvietošanās Eiropas Savienībā. Jauniešus var nelabvēlīgi ietekmēt arī bezdarbnieku pabalstu shēmas, jo viņiem var nebūt nepieciešamā kvalifikācijas perioda, lai veiktu “iemaksas” attiecīgajās sistēmās. |
| --- | --- |

7.1.

Vēl viena joma, kurā var būt atšķirīga attieksme pret jauniešiem, ir bezdarba periodi. Arī tie ir galvenokārt dalībvalstu kompetencē, it īpaši tas sakāms par maksājumu likmēm, izmaksas periodiem un kritērijiem. Valstu sistēmas visā Eiropā ir ļoti daudzveidīgas un sarežģītas. Tomēr varam iedomāties gadījumus, kad šīs atšķirības ietekmēs tādus jautājumus kā nodarbinātība un brīva pārvietošanās Eiropas Savienībā. Jauniešus var nelabvēlīgi ietekmēt arī bezdarbnieku pabalstu shēmas, jo viņiem var nebūt nepieciešamā kvalifikācijas perioda, lai veiktu “iemaksas” attiecīgajās sistēmās.

| 7.2. | Papildus šīm shēmām dalībvalstis nodrošina sociālās palīdzības maksājumus, kas ievērojami atšķiras, un sociālās palīdzības sistēmas arī ir valstu kompetencē. Dažās valstīs tiek veiktas iztikas līdzekļu pārbaudes, bet citās – nē. Turklāt diezgan sarežģīta situācija ir vērojama, kad aplūkojam vecumu, un šie maksājumi un šis atzinums nespēj pienācīgi atspoguļot šo tematu. Neizbēgami pastāv kvalifikācijas periodu un ilguma variācijas, kā arī vairāki citi faktori. Noteikti ir vajadzīgi labāki un skaidrāki dati, lai varētu veikt vairāk pētījumu. Var izteikt dažus īsus novērojumus.






  — | Dažās sistēmās tiek veikti īpaši pasākumi personām, kas vecākas par 45 gadiem, vai citām vecuma grupām. Ierobežots skaits valstu paredz īsākus kvalifikācijas periodus personām, kas jaunākas par 25 gadiem. |
| --- | --- | --- |

7.2.

Papildus šīm shēmām dalībvalstis nodrošina sociālās palīdzības maksājumus, kas ievērojami atšķiras, un sociālās palīdzības sistēmas arī ir valstu kompetencē. Dažās valstīs tiek veiktas iztikas līdzekļu pārbaudes, bet citās – nē. Turklāt diezgan sarežģīta situācija ir vērojama, kad aplūkojam vecumu, un šie maksājumi un šis atzinums nespēj pienācīgi atspoguļot šo tematu. Neizbēgami pastāv kvalifikācijas periodu un ilguma variācijas, kā arī vairāki citi faktori. Noteikti ir vajadzīgi labāki un skaidrāki dati, lai varētu veikt vairāk pētījumu. Var izteikt dažus īsus novērojumus.

—

Dažās sistēmās tiek veikti īpaši pasākumi personām, kas vecākas par 45 gadiem, vai citām vecuma grupām. Ierobežots skaits valstu paredz īsākus kvalifikācijas periodus personām, kas jaunākas par 25 gadiem.

| — | Zviedrijā uz gados jauniem bezdarbniekiem (18–24 gadi), kas piedalās darba tirgus politikas programmās un saņem “darbības dotāciju” (zviedru valodā – aktivitetsstöd) ar pamata tiesībām uz bezdarbnieka pabalstiem, izmaksājamo pabalstu apmērs samazināsies straujāk, kā to paredz bezdarbnieku pabalstu shēmas noteikumi. |
| --- | --- |

—

Zviedrijā uz gados jauniem bezdarbniekiem (18–24 gadi), kas piedalās darba tirgus politikas programmās un saņem “darbības dotāciju” (zviedru valodā – aktivitetsstöd) ar pamata tiesībām uz bezdarbnieka pabalstiem, izmaksājamo pabalstu apmērs samazināsies straujāk, kā to paredz bezdarbnieku pabalstu shēmas noteikumi.

aktivitetsstöd

| — | Luksemburgā 18 gadus veciem jauniešiem un 16/17 gadus veciem jauniešiem pēc 36 nedēļu ilgas gaidīšanas tiek piešķirts pabalsts 70 % un 40 % apmērā no minimālās sociālās algas (franču valodā – salaire social minimum), un šo periodu var samazināt līdz 26 nedēļām, ja pieteikuma iesniedzējs mācās. |
| --- | --- |

—

Luksemburgā 18 gadus veciem jauniešiem un 16/17 gadus veciem jauniešiem pēc 36 nedēļu ilgas gaidīšanas tiek piešķirts pabalsts 70 % un 40 % apmērā no minimālās sociālās algas (franču valodā – salaire social minimum), un šo periodu var samazināt līdz 26 nedēļām, ja pieteikuma iesniedzējs mācās.

minimālās sociālās

salaire social minimum

| — | Īrijā darba meklētāju pabalsts (palīdzības maksājums) ir aptuveni 60 % no pieaugušo pabalsta – tas attiecas uz personām vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kuras nedzīvo patstāvīgi. Pilna likme tiek maksāta tiem jauniešiem, kas apmeklē attiecīgos kursus un vai iegūst apmācību. |
| --- | --- |

—

Īrijā darba meklētāju pabalsts (palīdzības maksājums) ir aptuveni 60 % no pieaugušo pabalsta – tas attiecas uz personām vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kuras nedzīvo patstāvīgi. Pilna likme tiek maksāta tiem jauniešiem, kas apmeklē attiecīgos kursus un vai iegūst apmācību.

8.   Neapmaksāta stažēšanās

Neapmaksāta stažēšanās

| 8.1. | Eiropas Parlaments ir aicinājis aizliegt neapmaksātu stažēšanos, un Eiropas Padomes Sociālo tiesību komiteja ir secinājusi, ka nepilnības Beļģijas tiesību aktos ļauj rīkot neapmaksātu stažēšanos un izmantot jauniešus kā bezmaksas darbaspēku. Komitejas nolēmumā, kas tika pieņemts pēc kolektīvas sūdzības, kuru iesniedza Eiropas Jaunatnes forums, konstatēts, ka pašreizējās darba inspekcijas sistēmas Beļģijā nenodrošina pietiekamu aizsardzību neaizsargātiem un nelabvēlīgā situācijā esošiem gados jauniem darba ņēmējiem.
  Tiesiskā regulējuma vispārējais saturs un tā stingrība ievērojami atšķiras gan dalībvalstīs, gan dažādās stažēšanās jomās. Dažās dalībvalstīs stažēšanās nemaz nav juridiski definēta. |
| --- | --- |

8.1.

Eiropas Parlaments ir aicinājis aizliegt neapmaksātu stažēšanos, un Eiropas Padomes Sociālo tiesību komiteja ir secinājusi, ka nepilnības Beļģijas tiesību aktos ļauj rīkot neapmaksātu stažēšanos un izmantot jauniešus kā bezmaksas darbaspēku. Komitejas nolēmumā, kas tika pieņemts pēc kolektīvas sūdzības, kuru iesniedza Eiropas Jaunatnes forums, konstatēts, ka pašreizējās darba inspekcijas sistēmas Beļģijā nenodrošina pietiekamu aizsardzību neaizsargātiem un nelabvēlīgā situācijā esošiem gados jauniem darba ņēmējiem.

Tiesiskā regulējuma vispārējais saturs un tā stingrība ievērojami atšķiras gan dalībvalstīs, gan dažādās stažēšanās jomās. Dažās dalībvalstīs stažēšanās nemaz nav juridiski definēta.

| 8.2. | Padome 2013. gadā pieņēma ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmu, lai nodrošinātu, ka stažēšanās efektīvi atvieglo pāreju no mācībām uz nodarbinātību un tādējādi uzlabo jauniešu nodarbinātības iespējas. Priekšlikumā ir noteiktas pamatnostādnes, ar kurām var nodrošināt kvalitatīvu mācību saturu un pienācīgus darba apstākļus. |
| --- | --- |

8.2.

Padome 2013. gadā pieņēma ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmu, lai nodrošinātu, ka stažēšanās efektīvi atvieglo pāreju no mācībām uz nodarbinātību un tādējādi uzlabo jauniešu nodarbinātības iespējas. Priekšlikumā ir noteiktas pamatnostādnes, ar kurām var nodrošināt kvalitatīvu mācību saturu un pienācīgus darba apstākļus.

| 8.3. | Neapmaksātu stažēšanos var definēt kā darba periodus, kas līdzinās tam darbam, kuru veic algoti darbinieki, un kas nav saistīti ar oficiālu un skaidru izglītības, apmācības, brīvprātīgā darba vai darbā iekārtošanas procesu. |
| --- | --- |

8.3.

Neapmaksātu stažēšanos var definēt kā darba periodus, kas līdzinās tam darbam, kuru veic algoti darbinieki, un kas nav saistīti ar oficiālu un skaidru izglītības, apmācības, brīvprātīgā darba vai darbā iekārtošanas procesu.

| 8.4. | Darba pieredze un mācīšanās no pieredzes ir būtiska jauniešiem, kuri sāk darbu darba tirgū, taču tie, kuri aicina rīkoties attiecībā uz neapmaksātu stažēšanos, uzskata, ka pārāk daudz jauniešu ir nonākuši neapmaksātas prakses un zemas kvalitātes darba pieredzes apritē, kas šajā vecuma grupā rada ievērojamu vilšanos par darba tirgu. |
| --- | --- |

8.4.

Darba pieredze un mācīšanās no pieredzes ir būtiska jauniešiem, kuri sāk darbu darba tirgū, taču tie, kuri aicina rīkoties attiecībā uz neapmaksātu stažēšanos, uzskata, ka pārāk daudz jauniešu ir nonākuši neapmaksātas prakses un zemas kvalitātes darba pieredzes apritē, kas šajā vecuma grupā rada ievērojamu vilšanos par darba tirgu.

| 8.5. | Eiropas Jaunatnes forumā tika aplūkotas vairākas valstis un to politikas pasākumi attiecībā uz neapmaksātu stažēšanos. Francijā stažēšanās ir stingri reglamentēta un var tikt īstenota tikai formālās izglītības programmās. Stažēšanās, kas izglītības procesā ilgst divus mēnešus vai mazāk, var būt neapmaksāta. Rumānijā stažēšanās ir stingri reglamentēta ar īpašiem tiesību aktiem. Praktikantiem ir tiesības saņemt 50 % no minimālās algas. Neapmaksāta stažēšanās atvērtajā darba tirgū ir nelikumīga, taču likumi bieži tiek apieti. |
| --- | --- |

8.5.

Eiropas Jaunatnes forumā tika aplūkotas vairākas valstis un to politikas pasākumi attiecībā uz neapmaksātu stažēšanos. Francijā stažēšanās ir stingri reglamentēta un var tikt īstenota tikai formālās izglītības programmās. Stažēšanās, kas izglītības procesā ilgst divus mēnešus vai mazāk, var būt neapmaksāta. Rumānijā stažēšanās ir stingri reglamentēta ar īpašiem tiesību aktiem. Praktikantiem ir tiesības saņemt 50 % no minimālās algas. Neapmaksāta stažēšanās atvērtajā darba tirgū ir nelikumīga, taču likumi bieži tiek apieti.

| 8.6. | Atvērtā darba tirgū stažēšanās prakse nav definēta vai reglamentēta tiesību aktos, un arī Horvātijā tā nav izplatīta, bet pastāv citi stažēšanās veidi, uz kuriem attiecas regulējums. Bulgārijā neapmaksāta stažēšanās, kas notiek ārpus īpašo stažēšanās likumu ietvariem, ir likumīga un izplatīta. Stažieriem, kas atvērtā darba tirgū stažējas atbilstoši stažēšanās likumiem ir tiesības saņemt vismaz valstī noteikto minimālo algu. |
| --- | --- |

8.6.

Atvērtā darba tirgū stažēšanās prakse nav definēta vai reglamentēta tiesību aktos, un arī Horvātijā tā nav izplatīta, bet pastāv citi stažēšanās veidi, uz kuriem attiecas regulējums. Bulgārijā neapmaksāta stažēšanās, kas notiek ārpus īpašo stažēšanās likumu ietvariem, ir likumīga un izplatīta. Stažieriem, kas atvērtā darba tirgū stažējas atbilstoši stažēšanās likumiem ir tiesības saņemt vismaz valstī noteikto minimālo algu.

| 8.7. | Austrijā stažēšanās vietas atvērtajā darba tirgū teorētiski būtu jāapmaksā saskaņā ar nozares koplīgumiem. Tomēr stažēšanās atvērtā darba tirgū var būt juridiski neapmaksāta, ja to klasificē kā izglītības attiecības, kā tas parasti arī notiek. Īrijā neapmaksāts darbs ir nelikumīgs, taču attiecībā uz stažēšanos šis likums bieži vien netiek ievērots, jo neapmaksāta stažēšanās ir izplatīta prakse, kas bieži tiek publiski reklamēta. |
| --- | --- |

8.7.

Austrijā stažēšanās vietas atvērtajā darba tirgū teorētiski būtu jāapmaksā saskaņā ar nozares koplīgumiem. Tomēr stažēšanās atvērtā darba tirgū var būt juridiski neapmaksāta, ja to klasificē kā izglītības attiecības, kā tas parasti arī notiek. Īrijā neapmaksāts darbs ir nelikumīgs, taču attiecībā uz stažēšanos šis likums bieži vien netiek ievērots, jo neapmaksāta stažēšanās ir izplatīta prakse, kas bieži tiek publiski reklamēta.

Briselē, 2023. gada 15. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Nesenā Eirobarometra aptauja “
  Integration of young people into the labour market with particular focus on traineeships
  ”, 2023. gada aprīlis, Eirobarometra aptauja (europa.eu).

1

Integration of young people into the labour market with particular focus on traineeships

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES jauniešu tests” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 486, 21.12.2022., 46. lpp.).

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022” (COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) (OV C 152, 6.4.2022., 122. lpp.).

3

(4)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022” (COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) (OV C 152, 6.4.2022., 122. lpp.).

4

(5)  https://www.disability-europe.net/downloads/1046-ede-task-2-1-statistical-indicators-tables-eu-silc-2018

5

(6)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kā garantēt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību jauniešiem un nodrošināt jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekļaušanu, izmantojot pienācīgi izstrādātus nacionālos atveseļošanas plānus” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 152, 6.4.2022., 27. lpp.), NEET un NANP.

6

NEET

(7)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Nestabils darbs un garīgā veselība” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) (OV C 228, 29.6.2023., 28. lpp.).

7

(8)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Demokrātija darbavietā” (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) (OV C 228, 29.6.2023., 43. lpp.).

8

(9)  https://www.disability-europe.net/downloads/1046-ede-task-2-1-statistical-indicators-tables-eu-silc-2018

9

(10)  
  Institut national de la statistique et des études économiques, https://www.insee.fr/en/statistiques/5018508.

10

Institut national de la statistique et des études économiques

(11)  Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

11

(12)  LESD 153. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2041 (2022. gada 19. oktobris) par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā (OV L 275, 25.10.2022., 33. lpp.).

13

---

PIELIKUMS (1)

Tabula

Samazinātas minimālās likmes atsevišķās ES dalībvalstīs un Apvienotajā Karalistē no 2021. gada janvāra

| Valsts | Darba ņēmēju grupas | % no pilnas likmes | Minimālās algas līmenis 2021. gadā (euro, ja vien nav noteikts citādi) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | Darba ņēmēji vecumā no 16 gadiem vai jaunāki (bez studenta līguma) | 70 | 1 138 mēnesī |
| Darba ņēmēji vecumā no 17 gadiem (bez studenta līguma) | 76 | 1 236 mēnesī |
| Darba ņēmēji vecumā no 18 gadiem (ar studenta līgumu) | 82 | 1 333 mēnesī |
| Darba ņēmēji vecumā no 19 gadiem (ar studenta līgumu) | 88 | 1 431 mēnesī |
| Darba ņēmēji vecumā no 20 gadiem (ar studenta līgumu) | 94 | 1 528 mēnesī |
| Francija | Darba ņēmēji vecumā no 15 līdz 16 gadiem ar mazāk nekā sešu mēnešu pieredzi nozarē; darba ņēmēji vecumā līdz 16 gadiem, kas strādā vasaras brīvlaikā | 80 | 1 244 mēnesī |
| Darba ņēmēji vecumā no 17 gadiem ar mazāk nekā sešu mēnešu pieredzi nozarē | 90 | 1 399 mēnesī |
| Jaunieši ar mainīgiem profesionāliem līgumiem (2) atkarībā no vecuma un iepriekšējās kvalifikācijas | 55–100 | 855 līdz 1 555 mēnesī |
| Mācekļi atkarībā no vecuma, darba stāža un piemērojamā nozares nolīguma | 27–78 | 420 līdz 1 213 mēnesī |
| Stažieri (3) | n/p | 3,70 stundā |
| Darba ņēmēji ar invaliditāti, kas nodarbināti īpašos centros, kuri paredzēti šādu darba ņēmēju iekļaušanai | 55–100 | 855 līdz 1 555 mēnesī |
| Vācija | Minimālā alga neattiecas uz personām, kas jaunākas par 18 gadiem | — | 550 mēnesī |
| Īrija | Darba ņēmēji vecumā līdz 18 gadiem | 70 | 7,14 stundā |
| Darba ņēmēji vecumā no 18 gadiem | 80 | 8,16 stundā |
| Darba ņēmēji vecumā no 19 gadiem | 90 | 9,18 stundā |
| Latvija | Notiesātie (izcieš cietumsodu) | 50 | 250 mēnesī |
| Luksemburga | Darba ņēmēji vecumā no 15 līdz 17 gadiem | 75 | 1 651 mēnesī; 9,55 stundā |
| Darba ņēmēji vecumā no 17 līdz 18 gadiem | 80 | 1 762 mēnesī
  10,18 stundā |
| Nekvalificēti darba ņēmēji vecumā no 18 gadiem | 100 | 2 202 mēnesī
  12,73 stundā |
| Malta | Darba ņēmēji vecumā līdz 17 gadiem | 95 | 171 nedēļā |
| Darba ņēmēji vecumā no 17 gadiem | 96 | 174 nedēļā |
| Nīderlande | Darba ņēmēji vecumā no 15 gadiem | 30 | 505 mēnesī |
| Darba ņēmēji vecumā no 16 gadiem | 34,5 | 581 mēnesī |
| Darba ņēmēji vecumā no 17 gadiem | 39,5 | 666 mēnesī |
| Darba ņēmēji vecumā no 18 gadiem | 50 | 842 mēnesī |
| Darba ņēmēji vecumā no 19 gadiem | 60 | 1 011 mēnesī |
| Darba ņēmēji vecumā no 20 gadiem | 80 | 1 348 mēnesī |
| Darba ņēmēji vecumā no 21 gada | 100 | 1 685 mēnesī |
| Portugāle | Mācekļi un stažieri | 80 | 621 mēnesī |
| Darba ņēmēji ar invaliditāti | 50 | 388 mēnesī |
| Apvienotā Karaliste | Darba ņēmēji vecumā līdz 18 gadiem | 47,6 | 4,15 GBP (4,62  EUR) stundā |
| Darba ņēmēji vecumā no 18 līdz 20 gadiem | 52,2 | 4,55 GBP (5,06  EUR) stundā |
| Darba ņēmēji vecumā no 21 līdz 24 gadiem | 74 | 6,45 GBP (7,17  EUR) stundā |
| Mācekļi vecumā līdz 19 gadiem vai vecumā no 19 gadiem, pirmajā mācekļa prakses gadā | 94 | 8,20 GBP (9,12  EUR) stundā |
| Piezīme: | Vācija nav iekļāvusi stundas likmes vai to salīdzinājumu ar minimālās algas līmeni. Tas ir tāpēc, ka minimālā summa tiek aprēķināta mēnesī, nevis stundā. Māceklības maksājumi Vācijā netiek uzskatīti par algām. Māceklība ietver skolas laiku. Juridiskā ziņā māceklības maksājumi ir salīdzināmi ar stipendijām augstskolu studentiem. n/p = nav piemērojams. |

Valsts

Darba ņēmēju grupas

% no pilnas likmes

Minimālās algas līmenis 2021. gadā (euro, ja vien nav noteikts citādi)

Beļģija

Darba ņēmēji vecumā no 16 gadiem vai jaunāki (bez studenta līguma)

70

1 138 mēnesī

Darba ņēmēji vecumā no 17 gadiem (bez studenta līguma)

76

1 236 mēnesī

Darba ņēmēji vecumā no 18 gadiem (ar studenta līgumu)

82

1 333 mēnesī

Darba ņēmēji vecumā no 19 gadiem (ar studenta līgumu)

88

1 431 mēnesī

Darba ņēmēji vecumā no 20 gadiem (ar studenta līgumu)

94

1 528 mēnesī

Francija

Darba ņēmēji vecumā no 15 līdz 16 gadiem ar mazāk nekā sešu mēnešu pieredzi nozarē; darba ņēmēji vecumā līdz 16 gadiem, kas strādā vasaras brīvlaikā

80

1 244 mēnesī

Darba ņēmēji vecumā no 17 gadiem ar mazāk nekā sešu mēnešu pieredzi nozarē

90

1 399 mēnesī

Jaunieši ar mainīgiem profesionāliem līgumiem (2) atkarībā no vecuma un iepriekšējās kvalifikācijas

55–100

855 līdz 1 555 mēnesī

Mācekļi atkarībā no vecuma, darba stāža un piemērojamā nozares nolīguma

27–78

420 līdz 1 213 mēnesī

Stažieri (3)

n/p

3,70 stundā

Darba ņēmēji ar invaliditāti, kas nodarbināti īpašos centros, kuri paredzēti šādu darba ņēmēju iekļaušanai

55–100

855 līdz 1 555 mēnesī

Vācija

Minimālā alga neattiecas uz personām, kas jaunākas par 18 gadiem

—

550 mēnesī

Īrija

Darba ņēmēji vecumā līdz 18 gadiem

70

7,14 stundā

Darba ņēmēji vecumā no 18 gadiem

80

8,16 stundā

Darba ņēmēji vecumā no 19 gadiem

90

9,18 stundā

Latvija

Notiesātie (izcieš cietumsodu)

50

250 mēnesī

Luksemburga

Darba ņēmēji vecumā no 15 līdz 17 gadiem

75

1 651 mēnesī; 9,55 stundā

Darba ņēmēji vecumā no 17 līdz 18 gadiem

80

1 762 mēnesī

10,18 stundā

Nekvalificēti darba ņēmēji vecumā no 18 gadiem

100

2 202 mēnesī

12,73 stundā

Malta

Darba ņēmēji vecumā līdz 17 gadiem

95

171 nedēļā

Darba ņēmēji vecumā no 17 gadiem

96

174 nedēļā

Nīderlande

Darba ņēmēji vecumā no 15 gadiem

30

505 mēnesī

Darba ņēmēji vecumā no 16 gadiem

34,5

581 mēnesī

Darba ņēmēji vecumā no 17 gadiem

39,5

666 mēnesī

Darba ņēmēji vecumā no 18 gadiem

50

842 mēnesī

Darba ņēmēji vecumā no 19 gadiem

60

1 011 mēnesī

Darba ņēmēji vecumā no 20 gadiem

80

1 348 mēnesī

Darba ņēmēji vecumā no 21 gada

100

1 685 mēnesī

Portugāle

Mācekļi un stažieri

80

621 mēnesī

Darba ņēmēji ar invaliditāti

50

388 mēnesī

Apvienotā Karaliste

Darba ņēmēji vecumā līdz 18 gadiem

47,6

4,15 GBP (4,62  EUR) stundā

Darba ņēmēji vecumā no 18 līdz 20 gadiem

52,2

4,55 GBP (5,06  EUR) stundā

Darba ņēmēji vecumā no 21 līdz 24 gadiem

74

6,45 GBP (7,17  EUR) stundā

Mācekļi vecumā līdz 19 gadiem vai vecumā no 19 gadiem, pirmajā mācekļa prakses gadā

94

8,20 GBP (9,12  EUR) stundā

Piezīme:

Vācija nav iekļāvusi stundas likmes vai to salīdzinājumu ar minimālās algas līmeni. Tas ir tāpēc, ka minimālā summa tiek aprēķināta mēnesī, nevis stundā. Māceklības maksājumi Vācijā netiek uzskatīti par algām. Māceklība ietver skolas laiku. Juridiskā ziņā māceklības maksājumi ir salīdzināmi ar stipendijām augstskolu studentiem. n/p = nav piemērojams.

| Avots: | Eurofound korespondentu tīkls, pamatojoties uz valstu oficiālajiem avotiem. |
| --- | --- |

Avots:

Eurofound korespondentu tīkls, pamatojoties uz valstu oficiālajiem avotiem.

---

(1)  Pielāgots no: https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef21015en.pdf.

(2)  Francijā šie līgumi ļauj jaunajiem darbiniekiem iegūt profesionālo kvalifikāciju un veicina viņu profesionālo integrāciju vai reintegrāciju.

(3)  Var būt neapmaksāts, ja mazāk par diviem mēnešiem.

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/58

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sociālā progresa protokols”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 293/09)

| Ziņotāja: | María del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Diego DUTTO |

Ziņotāja:

María del Carmen BARRERA CHAMORRO

María del Carmen BARRERA CHAMORRO

Līdzziņotājs:

Diego DUTTO

Diego DUTTO

| Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums | Vēstule, 8.12.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| | Izpētes atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 31.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 134/100/07 |

Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums

Vēstule, 8.12.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Izpētes atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

31.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

15.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

134/100/07

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atgādina: lai izveidotu “sociālo tirgus ekonomiku ar augstu konkurētspēju” (LES 3. panta 3. punkts), Līgumos ir noteikts, ka ir jāveicina iekšējais tirgus un sociālā politika saskaņā ar tā saukto “horizontālo sociālo klauzulu” (Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pants). Tādējādi ikviena ES politika un rīcības plāns ir jāizstrādā un jāīsteno tā, lai veicinātu iekļaujošu darba tirgu un atbilstošas sociālās aizsardzības sistēmas. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atgādina: lai izveidotu “sociālo tirgus ekonomiku ar augstu konkurētspēju” (LES 3. panta 3. punkts), Līgumos ir noteikts, ka ir jāveicina iekšējais tirgus un sociālā politika saskaņā ar tā saukto “horizontālo sociālo klauzulu” (Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pants). Tādējādi ikviena ES politika un rīcības plāns ir jāizstrādā un jāīsteno tā, lai veicinātu iekļaujošu darba tirgu un atbilstošas sociālās aizsardzības sistēmas.

| 1.2. | EESK atbalsta Konferences par Eiropas nākotni (2022. gada maijs) galīgo ziņojumu, kurā ierosināts aicināt ES, dalībvalstis un sociālos partnerus sociālās tirgus ekonomikas sekmēšanas nolūkā (1) veikt pasākumus, kas nodrošinātu Eiropas sociālo tiesību pīlāra (2017. gada novembris) un tā rīcības plāna (2021. gada marts), un it īpaši svarīgāko 2030. gada programmas mērķu pilnīgu īstenošanu ES, valstu un reģionālā līmenī, pievienojot Līgumiem Sociālā progresa protokolu (SPP). |
| --- | --- |

1.2.

EESK atbalsta Konferences par Eiropas nākotni (2022. gada maijs) galīgo ziņojumu, kurā ierosināts aicināt ES, dalībvalstis un sociālos partnerus sociālās tirgus ekonomikas sekmēšanas nolūkā (1

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ar SPP palīdzību Konference par Eiropas nākotni ir ierosinājusi uzlabot garantijas, kas nodrošinātu sociālo tiesību efektīvu aizsardzību, ja rodas nesaderība ar ekonomiskajām brīvībām (skatīt 13. priekšlikuma 5. pasākumu), un novērstu šo tiesību sašaurināšanu (14. priekšlikuma 2. pasākums). |
| --- | --- |

1.3.

EESK atzinīgi vērtē to, ka ar SPP palīdzību Konference par Eiropas nākotni ir ierosinājusi uzlabot garantijas, kas nodrošinātu sociālo tiesību efektīvu aizsardzību, ja rodas nesaderība ar ekonomiskajām brīvībām (skatīt 13. priekšlikuma 5. pasākumu), un novērstu šo tiesību sašaurināšanu (14. priekšlikuma 2. pasākums).

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu rast iespēju pārskatīt Līgumus, kā norādīts pēdējā runā par stāvokli Eiropas Savienībā, un uzskata, ka Sociālā progresa protokolam (SPP) vajadzētu būt vienam no pārskatāmajiem jautājumiem, kā to ierosinājis Eiropas Parlaments. EESK uzskata, ka Konferences par Eiropas nākotni secinājumi ir piemērots ceļvedis minētās reformas īstenošanai. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu rast iespēju pārskatīt Līgumus, kā norādīts pēdējā runā par stāvokli Eiropas Savienībā, un uzskata, ka Sociālā progresa protokolam (SPP) vajadzētu būt vienam no pārskatāmajiem jautājumiem, kā to ierosinājis Eiropas Parlaments. EESK uzskata, ka Konferences par Eiropas nākotni secinājumi ir piemērots ceļvedis minētās reformas īstenošanai.

| 1.5. | Sociālā progresa protokola mērķis būtu trīskāršs:






  1) | nodrošināt, ka nesaderības gadījumā pamattiesības un sociālās tiesības ir svarīgākas par ekonomiskajām brīvībām un citām ES politikas jomām; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Sociālā progresa protokola mērķis būtu trīskāršs:

1)

nodrošināt, ka nesaderības gadījumā pamattiesības un sociālās tiesības ir svarīgākas par ekonomiskajām brīvībām un citām ES politikas jomām;

| 2) | nodrošināt sociālo partneru autonomijas ievērošanu un valstu sociālā dialoga un darba attiecību sistēmu pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

2)

nodrošināt sociālo partneru autonomijas ievērošanu un valstu sociālā dialoga un darba attiecību sistēmu pienācīgu darbību;

| 3) | nodrošināt sociālo progresu, sekmējot un aizsargājot visaugstākos standartus sociālo tiesību jomā neatkarīgi no tā, vai tie izriet no valsts, Eiropas vai starptautiskajām tiesībām, kā arī nepieļaujot šo tiesību sašaurināšanu un apiešanu. |
| --- | --- |

3)

nodrošināt sociālo progresu, sekmējot un aizsargājot visaugstākos standartus sociālo tiesību jomā neatkarīgi no tā, vai tie izriet no valsts, Eiropas vai starptautiskajām tiesībām, kā arī nepieļaujot šo tiesību sašaurināšanu un apiešanu.

| 1.6. | EESK uzskata, ka ES Spānijas prezidentūras laiks ir lieliska iespēja veicināt šo priekšlikumu, un mudina ES iestādes Eiropas sociālā dialoga satvarā panākt virzību šajā procesā. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzskata, ka ES Spānijas prezidentūras laiks ir lieliska iespēja veicināt šo priekšlikumu, un mudina ES iestādes Eiropas sociālā dialoga satvarā panākt virzību šajā procesā.

| 1.7. | Šajā nolūkā EESK mudina Spānijas prezidentūru pēc attiecīgas analīzes, ko veikuši augsta līmeņa eksperti, tostarp sociālie partneri, ierosināt sociālo lietu ministru padomes sasaukšanu, lai vienotos par kopīgu priekšlikumu, ko attiecīgā gadījumā varētu pieņemt īpašā Eiropas samitā. Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu, ir nepieciešama maksimāla iestāžu iesaistīšanās dažādos ES kompetences līmeņos. |
| --- | --- |

1.7.

Šajā nolūkā EESK mudina Spānijas prezidentūru pēc attiecīgas analīzes, ko veikuši augsta līmeņa eksperti, tostarp sociālie partneri, ierosināt sociālo lietu ministru padomes sasaukšanu, lai vienotos par kopīgu priekšlikumu, ko attiecīgā gadījumā varētu pieņemt īpašā Eiropas samitā. Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu, ir nepieciešama maksimāla iestāžu iesaistīšanās dažādos ES kompetences līmeņos.

| 1.8. | EESK uzskata, ka Konferences par Eiropas nākotni un EP priekšlikums būtu jāievieš vai nu protokola veidā (pievienojot LESD), vai arī transversālas klauzulas veidā (LESD 9. panta reforma), taču ir arī citi politikas instrumenti, kas varētu palīdzēt sasniegt sociāla progresa protokola mērķus. EESK arī uzskata, ka minētais SPP ir būtisks, lai stiprinātu sociālo partneru autonomiju un saglabātu efektīvas iekšējā tirgus darbības un ekonomisko brīvību nesaraujamo saikni, tostarp attiecībā uz godīgu dalībvalstu konkurenci, kā arī kolektīvo sociālo tiesību ievērošanu un veicināšanu. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzskata, ka Konferences par Eiropas nākotni un EP priekšlikums būtu jāievieš vai nu protokola veidā (pievienojot LESD), vai arī transversālas klauzulas veidā (LESD 9. panta reforma), taču ir arī citi politikas instrumenti, kas varētu palīdzēt sasniegt sociāla progresa protokola mērķus. EESK arī uzskata, ka minētais SPP ir būtisks, lai stiprinātu sociālo partneru autonomiju un saglabātu efektīvas iekšējā tirgus darbības un ekonomisko brīvību nesaraujamo saikni, tostarp attiecībā uz godīgu dalībvalstu konkurenci, kā arī kolektīvo sociālo tiesību ievērošanu un veicināšanu.

| 1.9. | EESK ir pārliecināta, ka, pieņemot SPP, ES kļūs par ekonomikas izaugsmes virzītājspēku, veicinot pēc iespējas lielāka iedzīvotāju skaita labklājību, kā rezultātā tiks radīti un attīstīti spēcīgāki un ilgtspējīgāki uzņēmumi. Šajā nolūkā SPP būtu skaidri jānorāda, ka ekonomiskās brīvības vienotajā tirgū nenozīmē ierobežojumu aizliegumu, bet paredz vienlīdzīgu attieksmi pret ekonomikas dalībniekiem kā līdzekli godīgas konkurences un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai jebkurā tirgū. |
| --- | --- |

1.9.

EESK ir pārliecināta, ka, pieņemot SPP, ES kļūs par ekonomikas izaugsmes virzītājspēku, veicinot pēc iespējas lielāka iedzīvotāju skaita labklājību, kā rezultātā tiks radīti un attīstīti spēcīgāki un ilgtspējīgāki uzņēmumi. Šajā nolūkā SPP būtu skaidri jānorāda, ka ekonomiskās brīvības vienotajā tirgū nenozīmē ierobežojumu aizliegumu, bet paredz vienlīdzīgu attieksmi pret ekonomikas dalībniekiem kā līdzekli godīgas konkurences un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai jebkurā tirgū.

| 1.10. | EESK pauž nožēlu, ka ES vēl nav izpildījusi Lisabonas līgumā noteikto pienākumu pievienoties Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, kā noteikts LES 6. panta 2. punktā. Šāda pievienošanās ir būtiska, lai ES tiesisko kārtību pakļautu cilvēktiesību ārējai kontrolei tāpat kā jebkuru citu tiesisko kārtību, kuras pamatā ir demokrātija un tiesiskums. Šajā nolūkā EESK arī iesaka Eiropas Savienībai pievienoties Eiropas Padomes Eiropas Sociālajai hartai, lai veicinātu ES tiesību un Eiropas Padomes tiesību harmonisku līdzāspastāvēšanu sociālajā jomā. |
| --- | --- |

1.10.

EESK pauž nožēlu, ka ES vēl nav izpildījusi Lisabonas līgumā noteikto pienākumu pievienoties Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, kā noteikts LES 6. panta 2. punktā. Šāda pievienošanās ir būtiska, lai ES tiesisko kārtību pakļautu cilvēktiesību ārējai kontrolei tāpat kā jebkuru citu tiesisko kārtību, kuras pamatā ir demokrātija un tiesiskums. Šajā nolūkā EESK arī iesaka Eiropas Savienībai pievienoties Eiropas Padomes Eiropas Sociālajai hartai, lai veicinātu ES tiesību un Eiropas Padomes tiesību harmonisku līdzāspastāvēšanu sociālajā jomā.

2.   Vispārīga informācija, atzinuma pamatojums un galvenie elementi

Vispārīga informācija, atzinuma pamatojums un galvenie elementi

| 2.1. | EESK atgādina, ka “Eiropas sociālais modelis”, kas veidojies saskaņā ar ES vēsturi un kultūru un kas nostiprināts Līgumos, ir viens no tās nozīmīgākajiem ieguldījumiem cilvēces progresā un miera nodrošināšanā. Šis modelis ir saistīts ar ekonomikas paradigmu, kurā ekonomikas efektivitātes palielināšana ir nesaraujami saistīta ar labklājību un sociālo progresu. Sasniegt šo mērķi – “sociālo tirgus ekonomiku ar augstu konkurētspēju” (LES 3. panta 3. punkts), kurai tagad ir konstitucionāls statuss, nav tikai pašmērķis, bet galvenokārt instruments visu Eiropas iedzīvotāju labklājības nodrošināšanai (LESD 9. un 151. pants). |
| --- | --- |

2.1.

EESK atgādina, ka “Eiropas sociālais modelis”, kas veidojies saskaņā ar ES vēsturi un kultūru un kas nostiprināts Līgumos, ir viens no tās nozīmīgākajiem ieguldījumiem cilvēces progresā un miera nodrošināšanā. Šis modelis ir saistīts ar ekonomikas paradigmu, kurā ekonomikas efektivitātes palielināšana ir nesaraujami saistīta ar labklājību un sociālo progresu. Sasniegt šo mērķi – “sociālo tirgus ekonomiku ar augstu konkurētspēju” (LES 3. panta 3. punkts), kurai tagad ir konstitucionāls statuss, nav tikai pašmērķis, bet galvenokārt instruments visu Eiropas iedzīvotāju labklājības nodrošināšanai (LESD 9. un 151. pants).

| 2.2. | EESK uzskata, ka ir jāmin arī iekšējā tirgus veicināšanas un sociālās politikas ciešās saiknes transversālais raksturs, kas izriet no LESD 9. pantā paredzētās horizontālās sociālās klauzulas. Tādējādi ikviena ES politika un rīcības plāns ir jāizstrādā un jāīsteno tā, lai veicinātu iekļaujošu darba tirgu un atbilstošas sociālās aizsardzības sistēmas. |
| --- | --- |

2.2.

EESK uzskata, ka ir jāmin arī iekšējā tirgus veicināšanas un sociālās politikas ciešās saiknes transversālais raksturs, kas izriet no LESD 9. pantā paredzētās horizontālās sociālās klauzulas. Tādējādi ikviena ES politika un rīcības plāns ir jāizstrādā un jāīsteno tā, lai veicinātu iekļaujošu darba tirgu un atbilstošas sociālās aizsardzības sistēmas.

| 2.3. | Sociālā tirgus ekonomika balstās uz diviem skaidri nošķirtiem, bet savstarpēji papildinošiem pīlāriem: pirmkārt, konkurences piemērošanu un, otrkārt, sociālās politikas pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt sociālo taisnīgumu, koriģējot nelabvēlīgos rezultātus un stiprinot sociālo tiesību aizsardzību (2). EESK arī konstatē, ka ir noteikti institucionāli, juridiski un rīcībpolitikas ierobežojumi, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstošu līdzsvaru starp ES ekonomisko dimensiju (prioritāte ekonomiskajām brīvībām, it īpaši brīvai konkurencei) un sociālo dimensiju (reāla sociālo pamattiesību nodrošināšana un sociālā dempinga aizliegums). |
| --- | --- |

2.3.

Sociālā tirgus ekonomika balstās uz diviem skaidri nošķirtiem, bet savstarpēji papildinošiem pīlāriem: pirmkārt, konkurences piemērošanu un, otrkārt, sociālās politikas pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt sociālo taisnīgumu, koriģējot nelabvēlīgos rezultātus un stiprinot sociālo tiesību aizsardzību (2

| 2.4. | Šajā saistībā un lai novērstu šo nelīdzsvarotību, sociālā progresa protokola mērķis būtu trīskāršs:






  1) | nodrošināt, ka nesaderības gadījumā pamattiesības un sociālās tiesības ir svarīgākas par ekonomiskajām brīvībām un citām ES politikas jomām; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Šajā saistībā un lai novērstu šo nelīdzsvarotību, sociālā progresa protokola mērķis būtu trīskāršs:

1)

nodrošināt, ka nesaderības gadījumā pamattiesības un sociālās tiesības ir svarīgākas par ekonomiskajām brīvībām un citām ES politikas jomām;

| 2) | nodrošināt sociālo partneru autonomijas ievērošanu un valstu sociālā dialoga un darba attiecību sistēmu pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

2)

nodrošināt sociālo partneru autonomijas ievērošanu un valstu sociālā dialoga un darba attiecību sistēmu pienācīgu darbību;

| 3) | nodrošināt sociālo progresu, sekmējot un aizsargājot visaugstākos standartus sociālo tiesību jomā neatkarīgi no tā, vai tie izriet no valsts, Eiropas vai starptautiskajām tiesībām, kā arī nepieļaujot šo tiesību sašaurināšanu un apiešanu. |
| --- | --- |

3)

nodrošināt sociālo progresu, sekmējot un aizsargājot visaugstākos standartus sociālo tiesību jomā neatkarīgi no tā, vai tie izriet no valsts, Eiropas vai starptautiskajām tiesībām, kā arī nepieļaujot šo tiesību sašaurināšanu un apiešanu.

| 2.5. | Taupības politika, ko ES un dalībvalstīs īstenoja finanšu krīzes pārvarēšanai, priekšroku dodot finanšu stabilitātei un ekonomikas izaugsmei, nevis sociālajam progresam, un izmantojot “trijotnes metodi” (ko kritizē arī Eiropas Parlaments) (3), ir aktualizējusi šo sociālo tiesību devalvācijas risku. Šis stāvoklis ir pretrunā Eiropas Sociālajā hartā noteiktajam sociālā progresa principam. To vairākkārt uzsvērusi Eiropas Padome, kas nosodīja ES valstis par to, ka tās īsteno šādu taupības politiku un tiesību aktus, kaitējot sociālajām tiesībām. Eiropas Savienības Tiesa savukārt nekonstatēja nevienu neatbilstību sociālajai klauzulai. |
| --- | --- |

2.5.

Taupības politika, ko ES un dalībvalstīs īstenoja finanšu krīzes pārvarēšanai, priekšroku dodot finanšu stabilitātei un ekonomikas izaugsmei, nevis sociālajam progresam, un izmantojot “trijotnes metodi” (ko kritizē arī Eiropas Parlaments) (3

| 2.6. | Nesaderības gadījumi starp ekonomiskajām brīvībām un citām ES politikas jomām, no vienas puses, un sociālajām tiesībām, no otras puses, rada svarīgus jautājumus par ES tiesiskās kārtības un Eiropas un starptautisko cilvēktiesību instrumentu un standartu neatbilstības risku. Šādos gadījumos dalībvalstis saskaras ar pretrunīgiem pienākumiem, pirmkārt, centienos ievērot ES tiesību aktus un, otrkārt, saistībās piemērot spēkā esošos Eiropas un starptautiskos cilvēktiesību instrumentus. SPP mērķis ir atrisināt šo dilemmu, precizējot, ka konfliktsituācijās ES Līgumos garantētās ekonomiskās brīvības nav pamattiesības salīdzinājumā ar cilvēka pamattiesībām, tostarp sociālajām un darba pamattiesībām. Šāda nepieciešamība panākt ekonomisko un sociālo interešu līdzsvarotību, ievērojot cilvēktiesības konfliktu gadījumos, ir būtiska, lai nodrošinātu, ka ES tiesību pārākuma princips netiek piemērots, pārkāpjot Eiropas un starptautiskās cilvēktiesību normas. |
| --- | --- |

2.6.

Nesaderības gadījumi starp ekonomiskajām brīvībām un citām ES politikas jomām, no vienas puses, un sociālajām tiesībām, no otras puses, rada svarīgus jautājumus par ES tiesiskās kārtības un Eiropas un starptautisko cilvēktiesību instrumentu un standartu neatbilstības risku. Šādos gadījumos dalībvalstis saskaras ar pretrunīgiem pienākumiem, pirmkārt, centienos ievērot ES tiesību aktus un, otrkārt, saistībās piemērot spēkā esošos Eiropas un starptautiskos cilvēktiesību instrumentus. SPP mērķis ir atrisināt šo dilemmu, precizējot, ka konfliktsituācijās ES Līgumos garantētās ekonomiskās brīvības nav pamattiesības salīdzinājumā ar cilvēka pamattiesībām, tostarp sociālajām un darba pamattiesībām. Šāda nepieciešamība panākt ekonomisko un sociālo interešu līdzsvarotību, ievērojot cilvēktiesības konfliktu gadījumos, ir būtiska, lai nodrošinātu, ka ES tiesību pārākuma princips netiek piemērots, pārkāpjot Eiropas un starptautiskās cilvēktiesību normas.

| 2.7. | Konferences par Eiropas nākotni (2022. gada maijs) galīgā ziņojuma secinājumos un ieteikumos, kuros ietverti 49 priekšlikumi un 300 pasākumi, ir minēta arī tirgu darbības uzlabošana nolūkā nodrošināt sociāli taisnīgākus dzīves un darba apstākļus, īpaši jauniešiem un neaizsargātām grupām (13. un 14. priekšlikums (4)).
  EESK atzinīgi vērtē to, ka Konferences par Eiropas nākotni ziņojumā šajā nolūkā ir ietverts aicinājums ES, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem cita starpā veikt pasākumus, lai nodrošinātu 2017. gada novembrī pieņemtā Eiropas sociālo tiesību pīlāra un tā 2021. gada marta rīcības plāna, it īpaši 2030. gada programmas svarīgāko mērķu, pilnīgu īstenošanu ES, valstu un reģionālā līmenī, pievienojot Līgumiem sociālā progresa protokolu. Tajā ierosināts noteikt efektīvākas garantijas, kas nodrošinātu sociālo tiesību pilnīgu aizsardzību, ja rodas nesaderība ar ekonomiskajām brīvībām (skatīt 13. priekšlikuma 5. pasākumu), un novērstu šo tiesību sašaurināšanu (14. priekšlikuma 2. pasākums). |
| --- | --- |

2.7.

Konferences par Eiropas nākotni (2022. gada maijs) galīgā ziņojuma secinājumos un ieteikumos, kuros ietverti 49 priekšlikumi un 300 pasākumi, ir minēta arī tirgu darbības uzlabošana nolūkā nodrošināt sociāli taisnīgākus dzīves un darba apstākļus, īpaši jauniešiem un neaizsargātām grupām (13. un 14. priekšlikums (4

EESK atzinīgi vērtē to, ka Konferences par Eiropas nākotni ziņojumā šajā nolūkā ir ietverts aicinājums ES, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem cita starpā veikt pasākumus, lai nodrošinātu 2017. gada novembrī pieņemtā Eiropas sociālo tiesību pīlāra un tā 2021. gada marta rīcības plāna, it īpaši 2030. gada programmas svarīgāko mērķu, pilnīgu īstenošanu ES, valstu un reģionālā līmenī, pievienojot Līgumiem sociālā progresa protokolu. Tajā ierosināts noteikt efektīvākas garantijas, kas nodrošinātu sociālo tiesību pilnīgu aizsardzību, ja rodas nesaderība ar ekonomiskajām brīvībām (skatīt 13. priekšlikuma 5. pasākumu), un novērstu šo tiesību sašaurināšanu (14. priekšlikuma 2. pasākums).

| 2.8. | Ņemot vērā pašreizējo un neseno krīzi un lai īstenotu Konferences par Eiropas nākotni ziņojumā ietvertos priekšlikumus un pasākumus, Eiropas Parlaments 2022. gada jūnijā pieņēma rezolūciju, kurā Eiropadome tiek aicināta sākt ES dibināšanas aktu pārskatīšanas procesu. EESK atzinīgi vērtē to, ka ierosinātās reformas paredz “nodrošināt Eiropas sociālo tiesību pīlāra pilnīgu īstenošanu un iekļaut sociālo progresu ES līgumos”, neskarot attiecīgo kompetenču, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu. EESK norāda, ka līdzīgus aicinājumus izstrādāt SPP Eiropas Parlaments ir paudis arī 2020. gada decembra rezolūcijā par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai. |
| --- | --- |

2.8.

Ņemot vērā pašreizējo un neseno krīzi un lai īstenotu Konferences par Eiropas nākotni ziņojumā ietvertos priekšlikumus un pasākumus, Eiropas Parlaments 2022. gada jūnijā pieņēma rezolūciju, kurā Eiropadome tiek aicināta sākt ES dibināšanas aktu pārskatīšanas procesu. EESK atzinīgi vērtē to, ka ierosinātās reformas paredz “nodrošināt Eiropas sociālo tiesību pīlāra pilnīgu īstenošanu un iekļaut sociālo progresu ES līgumos”, neskarot attiecīgo kompetenču, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu. EESK norāda, ka līdzīgus aicinājumus izstrādāt SPP Eiropas Parlaments ir paudis arī 2020. gada decembra rezolūcijā par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai.

| 2.9. | EESK šo atzinumu izstrādā pēc gaidāmās Spānijas prezidentūras (2023. gada otrajā pusgadā) pieprasījuma izstrādāt izpētes atzinumu, kurā būtu izklāstīta Komitejas nostāja attiecībā uz minēto SPP. |
| --- | --- |

2.9.

EESK šo atzinumu izstrādā pēc gaidāmās Spānijas prezidentūras (2023. gada otrajā pusgadā) pieprasījuma izstrādāt izpētes atzinumu, kurā būtu izklāstīta Komitejas nostāja attiecībā uz minēto SPP.

3.   Eiropas konteksts un institucionālais, juridiskais un zinātniskais ieguldījums attiecībā uz iespēju iekļaut Līgumos sociālā progresa protokolu

Eiropas konteksts un institucionālais, juridiskais un zinātniskais ieguldījums attiecībā uz iespēju iekļaut Līgumos sociālā progresa protokolu

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē trīs ES iestāžu vēlmi pievērst uzmanību darbam pēc Konferences par Eiropas nākotni un tās priekšlikumiem, ievērojot kompetences, kas attiecīgajām iestādēm noteiktas ES līgumos. EESK konstatē, ka tiek veikti konkrēti pasākumi konferences priekšlikumu īstenošanai ar mērķi uzlabot iedzīvotāju ikdienas dzīvi dažādās jomās, tostarp veicināt konkurētspējīgu, sociāli taisnīgu un ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku (Konferences par Eiropas nākotni 9. tematiskā joma). |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzinīgi vērtē trīs ES iestāžu vēlmi pievērst uzmanību darbam pēc Konferences par Eiropas nākotni un tās priekšlikumiem, ievērojot kompetences, kas attiecīgajām iestādēm noteiktas ES līgumos. EESK konstatē, ka tiek veikti konkrēti pasākumi konferences priekšlikumu īstenošanai ar mērķi uzlabot iedzīvotāju ikdienas dzīvi dažādās jomās, tostarp veicināt konkurētspējīgu, sociāli taisnīgu un ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku (Konferences par Eiropas nākotni 9. tematiskā joma).

| 3.2. | EESK arī norāda, ka ziņojumā par CoFoE galīgajiem rezultātiem (2022. gada novembrī (5)) bija iekļauta atjaunināta priekšlikumu un pasākumu sākotnējā analīze, ko sagatavojis Padomes Ģenerālsekretariāts. Tajā norādīts, ka:






  — | Padomes Ģenerālsekretariāts uzskata, ka līdzsvars starp sociālajām tiesībām un četrām ekonomiskajām brīvībām (piemēram, LESD 9., 151. un 153. pants) jau ir nodrošināts, |
| --- | --- | --- |

3.2.

EESK arī norāda, ka ziņojumā par CoFoE

5

—

Padomes Ģenerālsekretariāts uzskata, ka līdzsvars starp sociālajām tiesībām un četrām ekonomiskajām brīvībām (piemēram, LESD 9., 151. un 153. pants) jau ir nodrošināts,

| — | Padomes Ģenerālsekretariāts neiebilst pret to, ka būtu vēlams izpētīt, kā uzlabot Līgumos jau paredzētās iespējas sociālo mērķu nodrošināšanai (piemēram, 153. pants), tomēr uzskata, ka Līgumus nav nepieciešams pārstrukturēt, lai tiem pievienotu jaunu SPP, |
| --- | --- |

—

Padomes Ģenerālsekretariāts neiebilst pret to, ka būtu vēlams izpētīt, kā uzlabot Līgumos jau paredzētās iespējas sociālo mērķu nodrošināšanai (piemēram, 153. pants), tomēr uzskata, ka Līgumus nav nepieciešams pārstrukturēt, lai tiem pievienotu jaunu SPP,

| — | Komisija ir paziņojusi, ka 2023. gada otrajā ceturksnī tā plāno ierosināt Padomes ieteikumu par sociālās ekonomikas pamatnosacījumu izstrādi; |
| --- | --- |

—

Komisija ir paziņojusi, ka 2023. gada otrajā ceturksnī tā plāno ierosināt Padomes ieteikumu par sociālās ekonomikas pamatnosacījumu izstrādi;

| 3.3. | EESK norāda, ka Konference par Eiropas nākotni aicina ES, dalībvalstis un sociālos partnerus īstenot vērienīgākus un stingrākus pasākumus, kas Eiropas iedzīvotājiem nodrošinātu lielāku labklājību atjaunināta sociālā līguma ietvaros, un pastāvīgi uzlabot dzīves un darba apstākļus. Šajā ziņā pašreizējais tiesiskais regulējums dod iespēju īstenot mērķtiecīgākas sociālās politikas, bet, kā teikts Konferences par Eiropas nākotni galīgajā ziņojumā (6), citām politikām ir vajadzīga Līgumu reforma. |
| --- | --- |

3.3.

EESK norāda, ka Konference par Eiropas nākotni aicina ES, dalībvalstis un sociālos partnerus īstenot vērienīgākus un stingrākus pasākumus, kas Eiropas iedzīvotājiem nodrošinātu lielāku labklājību atjaunināta sociālā līguma ietvaros, un pastāvīgi uzlabot dzīves un darba apstākļus. Šajā ziņā pašreizējais tiesiskais regulējums dod iespēju īstenot mērķtiecīgākas sociālās politikas, bet, kā teikts Konferences par Eiropas nākotni galīgajā ziņojumā (6

| 3.4. | ES Pamattiesību hartai piešķirot tādu pašu juridisko spēku kā Līgumiem, pat ja tā nav tajos iekļauta, tiek uzlabots sociālo tiesību un ekonomisko brīvību konstitucionālais līdzsvars, kas nodrošina, ka sociālās tiesības netiek uzskatītas par izņēmumu attiecībā pret ekonomiskajām brīvībām. Arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā norādīts tās preambulā, ir atkārtoti apstiprinātas tiesības, kas izriet, piemēram, no konstitucionālajām tradīcijām un dalībvalstīm kopīgām starptautiskajām saistībām, tostarp Eiropas Cilvēktiesību konvencijas un Eiropas Padomes Eiropas Sociālās hartas. Līdz ar Lisabonas līguma spēkā stāšanos konstitucionālais līdzsvars uzlabojās, jo ES Pamattiesību hartai tika piešķirts tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem. Tomēr pieredze liecina, ka konflikta gadījumā joprojām vērojama tendence, ka ekonomiskās brīvības prevalē pār sociālajām tiesībām. |
| --- | --- |

3.4.

ES Pamattiesību hartai piešķirot tādu pašu juridisko spēku kā Līgumiem, pat ja tā nav tajos iekļauta, tiek uzlabots sociālo tiesību un ekonomisko brīvību konstitucionālais līdzsvars, kas nodrošina, ka sociālās tiesības netiek uzskatītas par izņēmumu attiecībā pret ekonomiskajām brīvībām. Arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā norādīts tās preambulā, ir atkārtoti apstiprinātas tiesības, kas izriet, piemēram, no konstitucionālajām tradīcijām un dalībvalstīm kopīgām starptautiskajām saistībām, tostarp Eiropas Cilvēktiesību konvencijas un Eiropas Padomes Eiropas Sociālās hartas. Līdz ar Lisabonas līguma spēkā stāšanos konstitucionālais līdzsvars uzlabojās, jo ES Pamattiesību hartai tika piešķirts tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem. Tomēr pieredze liecina, ka konflikta gadījumā joprojām vērojama tendence, ka ekonomiskās brīvības prevalē pār sociālajām tiesībām.

| 3.5. | EESK arī norāda uz ES tiesību un EST judikatūras labvēlīgo attīstību attiecībā uz sociālā dempinga aizliegumu, kas nodrošinātu ne tikai brīvas, bet arī taisnīgas ekonomiskās konkurences modeli. EST (virspalātas) 2020. gada 8. decembra spriedums (lietā C-620/18) ir skaidrs piemērs, kas apstiprina nepieciešamību nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ekonomisko brīvību īstenošanā (pakalpojumu sniegšanas gadījumā). Tomēr pieredze liecina, ka konflikta gadījumā joprojām vērojama tendence, ka ekonomiskās brīvības prevalē pār sociālajām tiesībām. |
| --- | --- |

3.5.

EESK arī norāda uz ES tiesību un EST judikatūras labvēlīgo attīstību attiecībā uz sociālā dempinga aizliegumu, kas nodrošinātu ne tikai brīvas, bet arī taisnīgas ekonomiskās konkurences modeli. EST (virspalātas) 2020. gada 8. decembra spriedums (lietā C-620/18) ir skaidrs piemērs, kas apstiprina nepieciešamību nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ekonomisko brīvību īstenošanā (pakalpojumu sniegšanas gadījumā). Tomēr pieredze liecina, ka konflikta gadījumā joprojām vērojama tendence, ka ekonomiskās brīvības prevalē pār sociālajām tiesībām.

4.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | EESK norāda, ka Eiropas līmenī ir noteikti gan saistoši, gan nesaistoši minimālie standarti, kuru mērķis ir sekmēt Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, tomēr patiesi konkurētspējīgas un ilgtspējīgas sociālās tirgus ekonomikas veicināšanai un nodrošināšanai ir vajadzīgs SPP, kas stiprinātu Eiropas sociālās tirgus ekonomikas sistēmas stiprās puses, vienlaikus novēršot trūkumus un tādējādi pielāgojot to turpmākajiem izaicinājumiem. EESK uzskata, ka Konferences par Eiropas nākotni secinājumi ir piemērots ceļvedis, lai to veicinātu. Tāpēc Komiteja aicina Eiropas iestādes veikt nepieciešamos pasākumus, kas nodrošinātu šā Konferences par Eiropas nākotni priekšlikuma īstenošanu. |
| --- | --- |

4.1.

EESK norāda, ka Eiropas līmenī ir noteikti gan saistoši, gan nesaistoši minimālie standarti, kuru mērķis ir sekmēt Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, tomēr patiesi konkurētspējīgas un ilgtspējīgas sociālās tirgus ekonomikas veicināšanai un nodrošināšanai ir vajadzīgs SPP, kas stiprinātu Eiropas sociālās tirgus ekonomikas sistēmas stiprās puses, vienlaikus novēršot trūkumus un tādējādi pielāgojot to turpmākajiem izaicinājumiem. EESK uzskata, ka Konferences par Eiropas nākotni secinājumi ir piemērots ceļvedis, lai to veicinātu. Tāpēc Komiteja aicina Eiropas iestādes veikt nepieciešamos pasākumus, kas nodrošinātu šā Konferences par Eiropas nākotni priekšlikuma īstenošanu.

| 4.2. | EESK uzskata, ka šis Konferences par Eiropas nākotni un EP priekšlikums būtu jāievieš vai nu protokola veidā (pievienojot LESD), vai arī transversālas klauzulas veidā (LESD 9. panta reforma), taču ir arī citi politikas instrumenti, kas varētu palīdzēt sasniegt sociāla progresa protokola mērķus. |
| --- | --- |

4.2.

EESK uzskata, ka šis Konferences par Eiropas nākotni un EP priekšlikums būtu jāievieš vai nu protokola veidā (pievienojot LESD), vai arī transversālas klauzulas veidā (LESD 9. panta reforma), taču ir arī citi politikas instrumenti, kas varētu palīdzēt sasniegt sociāla progresa protokola mērķus.

| 4.3. | Turklāt EESK uzskata, ka svarīgs aspekts ir tas, ka SPP dos iespēju saglabāt un stiprināt sociālo partneru autonomiju, izveidot nesaraujamu saikni starp efektīvu iekšējā tirgus darbību un ekonomiskajām brīvībām, tostarp godīgu dalībvalstu konkurenci, kā arī ievērot un veicināt kolektīvo sociālo tiesību īstenošanu. Šāda garantija vienmēr nozīmē ievērot sociālo partneru autonomiju un valstu sociālā dialoga un darba attiecību sistēmu pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

4.3.

Turklāt EESK uzskata, ka svarīgs aspekts ir tas, ka SPP dos iespēju saglabāt un stiprināt sociālo partneru autonomiju, izveidot nesaraujamu saikni starp efektīvu iekšējā tirgus darbību un ekonomiskajām brīvībām, tostarp godīgu dalībvalstu konkurenci, kā arī ievērot un veicināt kolektīvo sociālo tiesību īstenošanu. Šāda garantija vienmēr nozīmē ievērot sociālo partneru autonomiju un valstu sociālā dialoga un darba attiecību sistēmu pienācīgu darbību.

| 4.4. | EESK uzskata, ka ir ne tikai vēlams, bet arī nepieciešams garantēt sociālo standartu nesamazināšanas principu, kas jau ir atzīts Eiropas Sociālās hartas noteikumos un Eiropas Padomes Eiropas Sociālo tiesību komitejas (ECSR) judikatūrā, bet ne ES tiesību aktos vai Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā. |
| --- | --- |

4.4.

EESK uzskata, ka ir ne tikai vēlams, bet arī nepieciešams garantēt sociālo standartu nesamazināšanas principu, kas jau ir atzīts Eiropas Sociālās hartas noteikumos un Eiropas Padomes Eiropas Sociālo tiesību komitejas (ECSR) judikatūrā, bet ne ES tiesību aktos vai Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā.

| 4.5. | EESK uzskata, ka minētais protokols ir pamatelements jaunam ES ekonomikas un pārvaldības modelim, kura pamatā jābūt ne tikai IKP, bet arī sociāli taisnīgas (iekļaujošas) un ilgtspējīgas Eiropas labklājības veidošanai. |
| --- | --- |

4.5.

EESK uzskata, ka minētais protokols ir pamatelements jaunam ES ekonomikas un pārvaldības modelim, kura pamatā jābūt ne tikai IKP, bet arī sociāli taisnīgas (iekļaujošas) un ilgtspējīgas Eiropas labklājības veidošanai.

5.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 5.1. | EESK ir pārliecināta, ka SPP iekļaušana ļaus ES ne tikai panākt progresu, bet arī ekonomisko izaugsmi, veicinot pēc iespējas lielāka iedzīvotāju skaita labklājību (Eiropas sociālā modeļa saglabāšana), kas sekmēs arī spēcīgāku un ilgtspējīgāku uzņēmumu izveidi un attīstību. Šajā nolūkā SPP arī sniegtu būtisku ieguldījumu ES ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā saskaņā ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam. |
| --- | --- |

5.1.

EESK ir pārliecināta, ka SPP iekļaušana ļaus ES ne tikai panākt progresu, bet arī ekonomisko izaugsmi, veicinot pēc iespējas lielāka iedzīvotāju skaita labklājību (Eiropas sociālā modeļa saglabāšana), kas sekmēs arī spēcīgāku un ilgtspējīgāku uzņēmumu izveidi un attīstību. Šajā nolūkā SPP arī sniegtu būtisku ieguldījumu ES ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā saskaņā ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam.

| 5.2. | EESK uzskata, ka pēc analoģijas ar 27. protokolu par iekšējo tirgu un konkurenci Eiropas Savienībai jābūt pietiekamām pilnvarām rīkoties, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu sociālā progresa efektivitāti saskaņā ar Līgumu noteikumiem, tostarp LESD 352. pantu. |
| --- | --- |

5.2.

EESK uzskata, ka pēc analoģijas ar 27. protokolu par iekšējo tirgu un konkurenci Eiropas Savienībai jābūt pietiekamām pilnvarām rīkoties, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu sociālā progresa efektivitāti saskaņā ar Līgumu noteikumiem, tostarp LESD 352. pantu.

| 5.3. | EESK iesaka ES pildīt Lisabonas līgumā noteikto pienākumu pievienoties Eiropas Cilvēktiesību konvencijai. Lai veicinātu ES tiesību un Eiropas Padomes tiesību harmonisku līdzāspastāvēšanu sociālajā jomā, EESK iesaka Eiropas Savienībai pievienoties Eiropas Padomes Eiropas Sociālajai hartai. |
| --- | --- |

5.3.

EESK iesaka ES pildīt Lisabonas līgumā noteikto pienākumu pievienoties Eiropas Cilvēktiesību konvencijai. Lai veicinātu ES tiesību un Eiropas Padomes tiesību harmonisku līdzāspastāvēšanu sociālajā jomā, EESK iesaka Eiropas Savienībai pievienoties Eiropas Padomes Eiropas Sociālajai hartai.

Briselē, 2023. gada 15. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20220509RES29121/20220509RES29121.pdf

1

(2)  
  Building a social market economy in the European Union, ES nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības komisārs László Andor.

2

Building a social market economy in the European Union

László Andor

(3)  Skatīt Eiropas Parlamenta 2014. gada 13. marta rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem, kas saistīti ar ECB, Komisijas un SVF lomu un darbībām attiecībā uz eurozonas programmas valstīm (2014/2007(INI)).

3

(4)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10033-2022-ADD-1-REV-1/en/pdf

4

(5)  https://www.consilium.europa.eu/lv/policies/conference-on-the-future-of-europe/

5

(6)  Ziņojums par Konferences par Eiropas nākotni galīgo rezultātu, sk., piemēram, 53. lpp.

6

---

PIELIKUMS

Šie grozījumi ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīti debatēs (Reglamenta 74. panta 3. punkts):

1. GROZĪJUMS

SOC/756 – Sociālā progresa protokols

Visu SOC specializētās nodaļas iesniegto atzinumu aizstāt ar šādu tekstu (paskaidrojums/pamatojums dokumenta beigās):

| Grozījums |
| --- |
| 1.   Secinājumi un ieteikumi







  1.1. | EESK norāda, ka dalībvalstu un ieinteresēto personu viedokļi atšķiras par to, vai Līguma reforma, ar ko pievienotu Sociālā progresa protokolu, ir piemērota un nepieciešama. Kā norādīts Padomes sākotnējā tehniskajā novērtējumā par CoFoE (Konference par Eiropas nākotni) galīgo iznākumu, Līgumos ir nodrošināts līdzsvars starp sociālajām tiesībām un četrām ekonomiskajām brīvībām. EESK uzskata, ka ir svarīgi saglabāt šo līdzsvaru Līgumos, neradot hierarhiju starp sociālajām tiesībām un ekonomiskajām brīvībām. Turklāt prioritātes piešķiršana sociālajām pamattiesībām pār iekšējā tirgus ekonomiskajām brīvībām, pievienojot Līgumiem Sociālā progresa protokolu, ir vērsta uz to, lai mainītu ES dibināšanas pamatprincipus, un apdraud arī pašus mūsu ekonomikas pamatus, kuri Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir nodrošinājuši pārticību un labklājību. Tādējādi minētais protokols varētu apdraudēt pašu sociālā progresa pamatu. |

Grozījums

1.   Secinājumi un ieteikumi

1.1.

EESK norāda, ka dalībvalstu un ieinteresēto personu viedokļi atšķiras par to, vai Līguma reforma, ar ko pievienotu Sociālā progresa protokolu, ir piemērota un nepieciešama. Kā norādīts Padomes sākotnējā tehniskajā novērtējumā par CoFoE (Konference par Eiropas nākotni) galīgo iznākumu, Līgumos ir nodrošināts līdzsvars starp sociālajām tiesībām un četrām ekonomiskajām brīvībām. EESK uzskata, ka ir svarīgi saglabāt šo līdzsvaru Līgumos, neradot hierarhiju starp sociālajām tiesībām un ekonomiskajām brīvībām. Turklāt prioritātes piešķiršana sociālajām pamattiesībām pār iekšējā tirgus ekonomiskajām brīvībām, pievienojot Līgumiem Sociālā progresa protokolu, ir vērsta uz to, lai mainītu ES dibināšanas pamatprincipus, un apdraud arī pašus mūsu ekonomikas pamatus, kuri Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir nodrošinājuši pārticību un labklājību. Tādējādi minētais protokols varētu apdraudēt pašu sociālā progresa pamatu.

| 1.2. | Tāpat kā pastāv daudzi ekonomisko brīvību ierobežojumi, var būt arī ierobežojumi sociālo pamattiesību, piemēram, tiesību uz kolektīvu rīcību, īstenošanai. No Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūras izriet, ka ekonomisko brīvību ierobežojums ir pieļaujams tikai tad, ja tam ir leģitīms mērķis, kas ir saderīgs ar Līgumiem un kura pamatā ir primāri vispārējo interešu iemesli. Pat šādā gadījumā tam ir jābūt piemērotam, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, un tas nedrīkst pārsniegt to, kas ir nepieciešams šāda mērķa sasniegšanai. To var garantēt, piemērojot spēkā esošo proporcionalitātes un subsidiaritātes principu ES līmenī. |
| --- | --- |

1.2.

Tāpat kā pastāv daudzi ekonomisko brīvību ierobežojumi, var būt arī ierobežojumi sociālo pamattiesību, piemēram, tiesību uz kolektīvu rīcību, īstenošanai. No Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūras izriet, ka ekonomisko brīvību ierobežojums ir pieļaujams tikai tad, ja tam ir leģitīms mērķis, kas ir saderīgs ar Līgumiem un kura pamatā ir primāri vispārējo interešu iemesli. Pat šādā gadījumā tam ir jābūt piemērotam, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, un tas nedrīkst pārsniegt to, kas ir nepieciešams šāda mērķa sasniegšanai. To var garantēt, piemērojot spēkā esošo proporcionalitātes un subsidiaritātes principu ES līmenī.

| 1.3. | EESK uzskata, ka nodarbinātības un sociālās politikas mērķus būtu jāturpina izvirzīt saskaņā ar spēkā esošajiem Līgumiem un spēkā esošo tiesisko un politisko regulējumu ES un valstu līmenī, vienlaikus pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju. Nākamās prezidentvalsts Spānijas prezidentūras laikā Komiteja ir gatava sniegt savu ieguldījumu šajā procesā. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka nodarbinātības un sociālās politikas mērķus būtu jāturpina izvirzīt saskaņā ar spēkā esošajiem Līgumiem un spēkā esošo tiesisko un politisko regulējumu ES un valstu līmenī, vienlaikus pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju. Nākamās prezidentvalsts Spānijas prezidentūras laikā Komiteja ir gatava sniegt savu ieguldījumu šajā procesā.

| 1.4. | Eiropas Savienībai nevis jāizstrādā Sociālā progresa protokols, kas izkropļotu līdzsvaru starp ekonomiskajām brīvībām un sociālajām tiesībām un izjauktu skaidri noteiktas ES un valstu kompetences, bet ir svarīgi virzīties uz kopīgu izpratni par to, kas rada ES pievienoto vērtību nodarbinātības un sociālās politikas jomā. |
| --- | --- |

1.4.

Eiropas Savienībai nevis jāizstrādā Sociālā progresa protokols, kas izkropļotu līdzsvaru starp ekonomiskajām brīvībām un sociālajām tiesībām un izjauktu skaidri noteiktas ES un valstu kompetences, bet ir svarīgi virzīties uz kopīgu izpratni par to, kas rada ES pievienoto vērtību nodarbinātības un sociālās politikas jomā.

| 1.5. | Ir būtiski Eiropas Savienībai turpināt attīstīties tā, lai ekonomikas un sociālās problēmas tiktu risinātas integrēti. Kā jau ir norādījusi EESK, konkurētspēja un augstāka produktivitāte, kuras pamatā ir prasmes un zināšanas, ir svarīgs priekšnoteikums Eiropas iedzīvotāju labklājības saglabāšanai. Ekonomikas izaugsme un labi funkcionējošs iekšējais tirgus ir svarīgs elements ES sociālās dimensijas nostiprināšanā. Mums ir jāstiprina Eiropas sociālās tirgus ekonomikas sistēmas priekšrocības, vienlaikus novēršot tās trūkumus un tādējādi pielāgojot to turpmākajiem izaicinājumiem (1). |
| --- | --- |

1.5.

Ir būtiski Eiropas Savienībai turpināt attīstīties tā, lai ekonomikas un sociālās problēmas tiktu risinātas integrēti. Kā jau ir norādījusi EESK, konkurētspēja un augstāka produktivitāte, kuras pamatā ir prasmes un zināšanas, ir svarīgs priekšnoteikums Eiropas iedzīvotāju labklājības saglabāšanai. Ekonomikas izaugsme un labi funkcionējošs iekšējais tirgus ir svarīgs elements ES sociālās dimensijas nostiprināšanā. Mums ir jāstiprina Eiropas sociālās tirgus ekonomikas sistēmas priekšrocības, vienlaikus novēršot tās trūkumus un tādējādi pielāgojot to turpmākajiem izaicinājumiem (1).

| 1.6. | Sociālās politikas lēmumi būtu jāpieņem līmenī, kas ir pēc iespējas tuvāks ES iedzīvotājiem, un pilnībā jāievēro ES, dalībvalstu un sociālo partneru dalītās kompetences. Tas ir vajadzīgs, lai panāktu pozitīvus rezultātus iedzīvotājiem, darba ņēmējiem, uzņēmumiem un sabiedrībai kopumā. Nākotnē būtu jānodrošina labi formulētas un līdzsvarotas politiskās debates par ES ekonomisko un sociālo dimensiju. Tas, ka ekonomikas attīstība dalībvalstīs ir neviendabīga, būtu arī labāk jāņem vērā Eiropas debatēs par sociālo dimensiju, lai nodrošinātu reālistiskas cerības un progresu Eiropas ekonomiskās un sociālās konverģences ziņā. Tas nozīmē arī to, ka dažkārt īstermiņā var būt nepieciešami pasākumi, kas izraisa darba un sociālo standartu pasliktināšanos, taču ļauj valdībām nepieļaut vēl smagākas sekas, ko rada nopietna ekonomikas un fiskālā lejupslīde valstī. Šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai arī turpmāk vajadzētu būt valsts iestāžu pārziņā. |
| --- | --- |

1.6.

Sociālās politikas lēmumi būtu jāpieņem līmenī, kas ir pēc iespējas tuvāks ES iedzīvotājiem, un pilnībā jāievēro ES, dalībvalstu un sociālo partneru dalītās kompetences. Tas ir vajadzīgs, lai panāktu pozitīvus rezultātus iedzīvotājiem, darba ņēmējiem, uzņēmumiem un sabiedrībai kopumā. Nākotnē būtu jānodrošina labi formulētas un līdzsvarotas politiskās debates par ES ekonomisko un sociālo dimensiju. Tas, ka ekonomikas attīstība dalībvalstīs ir neviendabīga, būtu arī labāk jāņem vērā Eiropas debatēs par sociālo dimensiju, lai nodrošinātu reālistiskas cerības un progresu Eiropas ekonomiskās un sociālās konverģences ziņā. Tas nozīmē arī to, ka dažkārt īstermiņā var būt nepieciešami pasākumi, kas izraisa darba un sociālo standartu pasliktināšanos, taču ļauj valdībām nepieļaut vēl smagākas sekas, ko rada nopietna ekonomikas un fiskālā lejupslīde valstī. Šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai arī turpmāk vajadzētu būt valsts iestāžu pārziņā.

| 1.7. | Iepriekš minēto iemeslu dēļ priekšlikums pārskatīt Līgumus, lai izstrādātu Sociālā progresa protokolu, ir nepieņemams, un EESK Darba devēju grupa to neatbalsta. |
| --- | --- |

1.7.

Iepriekš minēto iemeslu dēļ priekšlikums pārskatīt Līgumus, lai izstrādātu Sociālā progresa protokolu, ir nepieņemams, un EESK Darba devēju grupa to neatbalsta.

2.   Vispārīga informācija, ES un valstu konteksts un institucionālais un tiesiskais regulējums

| 2.1. | Pēc tam, kad nākamā ES Padomes prezidentvalsts Spānija pieprasīja izstrādāt izpētes atzinumu, EESK ir sagatavojusi atzinumu SOC/756, lai sniegtu atbildes uz minētajā pieprasījumā uzdotajiem jautājumiem (2). |
| --- | --- |

2.1.

Pēc tam, kad nākamā ES Padomes prezidentvalsts Spānija pieprasīja izstrādāt izpētes atzinumu, EESK ir sagatavojusi atzinumu SOC/756, lai sniegtu atbildes uz minētajā pieprasījumā uzdotajiem jautājumiem (2).

| 2.2. | Gaidāmās prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma pamatā ir Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (ETUC) priekšlikums par Sociālā progresa protokolu (3) saistībā ar Konferences par Eiropas nākotni iznākumu (4) un Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par aicinājumu sasaukt konventu, lai grozītu Līgumus (5); savā rezolūcijā EP aicina, piemēram, “pielāgot Līgumos Savienībai piešķirtās kompetences [..] sociālās un ekonomikas politikas jomā; nodrošināt Eiropas sociālo tiesību pīlāra pilnīgu īstenošanu un iekļaut sociālo progresu LESD 9. pantā, kas sasaistīts ar Līgumiem pievienoto sociālā progresa protokolu”. |
| --- | --- |

2.2.

Gaidāmās prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma pamatā ir Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (ETUC) priekšlikums par Sociālā progresa protokolu (3) saistībā ar Konferences par Eiropas nākotni iznākumu (4) un Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par aicinājumu sasaukt konventu, lai grozītu Līgumus (5); savā rezolūcijā EP aicina, piemēram, “pielāgot Līgumos Savienībai piešķirtās kompetences [..] sociālās un ekonomikas politikas jomā; nodrošināt Eiropas sociālo tiesību pīlāra pilnīgu īstenošanu un iekļaut sociālo progresu LESD 9. pantā, kas sasaistīts ar Līgumiem pievienoto sociālā progresa protokolu”.

| 2.3. | ETUC priekšlikumā (6) Sociālā progresa protokolam ir četri galvenie noteikumi, kas jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Tajā ir noteikti principi (1. pants), sociālā progresa definīcija un tās piemērošana (2. pants), saikne starp sociālajām pamattiesībām un citām Savienības politikas jomām (3. pants) un ES kompetences (4. pants), lai nodrošinātu sociālo progresu. |
| --- | --- |

2.3.

ETUC priekšlikumā (6) Sociālā progresa protokolam ir četri galvenie noteikumi, kas jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Tajā ir noteikti principi (1. pants), sociālā progresa definīcija un tās piemērošana (2. pants), saikne starp sociālajām pamattiesībām un citām Savienības politikas jomām (3. pants) un ES kompetences (4. pants), lai nodrošinātu sociālo progresu.

| 2.4. | ETUC priekšlikumā teikts:






  — | “Nekam Līgumos un it īpaši ne ekonomikas brīvībām, ne iekšējam tirgum, konkurencei vai citiem Savienības politikas pasākumiem nav prioritātes pār sociālajām pamattiesībām un sociālo progresu, kā noteikts šā protokola 2. pantā. Konflikta gadījumā sociālās pamattiesības ir svarīgākas.” (3. pants) |
| --- | --- | --- |

2.4.

ETUC priekšlikumā teikts:

—

“Nekam Līgumos un it īpaši ne ekonomikas brīvībām, ne iekšējam tirgum, konkurencei vai citiem Savienības politikas pasākumiem nav prioritātes pār sociālajām pamattiesībām un sociālo progresu, kā noteikts šā protokola 2. pantā. Konflikta gadījumā sociālās pamattiesības ir svarīgākas.” (3. pants)

| — | “Nevienu Savienības politikas pasākumu, it īpaši attiecībā uz ekonomiskajām brīvībām, nedrīkst interpretēt tā, ka tas ierobežo vai negatīvi ietekmē dalībvalstīs atzīto sociālo pamattiesību īstenošanu Savienības tiesību aktos, kā arī jebkurā citā starptautiskā instrumentā, sevišķi SDO konvencijās un Eiropas Padomes Eiropas Sociālajā hartā.” (3. pants) |
| --- | --- |

—

“Nevienu Savienības politikas pasākumu, it īpaši attiecībā uz ekonomiskajām brīvībām, nedrīkst interpretēt tā, ka tas ierobežo vai negatīvi ietekmē dalībvalstīs atzīto sociālo pamattiesību īstenošanu Savienības tiesību aktos, kā arī jebkurā citā starptautiskā instrumentā, sevišķi SDO konvencijās un Eiropas Padomes Eiropas Sociālajā hartā.” (3. pants)

| 2.5. | EESK norāda, ka sākotnējais ETUC priekšlikums par Sociālā progresa protokolu 2008. gadā tika izstrādāts pēc EST nolēmumiem šādās lietās: Viking, Laval, Rüffert un Luksemburga. Komiteja norāda arī, ka 2010. gadā Eiropas starpnozaru sociālie partneri nāca klajā ar ziņojumu par Eiropas sociālo partneru kopīgo darbu saistībā ar šiem nolēmumiem; minētajā ziņojumā viņi piekrita, ka ekonomiskās brīvības un sociālās pamattiesības mijiedarbojas savā kompetences jomā. Viņiem ir atšķirīgi uzskati par šīs mijiedarbības konkrēto ietekmi un it īpaši par to, ko tas nozīmētu, nosakot ierobežojumus tiesībām uz kolektīvu rīcību un/vai brīvībai veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvībai (7). |
| --- | --- |

2.5.

EESK norāda, ka sākotnējais ETUC priekšlikums par Sociālā progresa protokolu 2008. gadā tika izstrādāts pēc EST nolēmumiem šādās lietās: Viking, Laval, Rüffert un Luksemburga. Komiteja norāda arī, ka 2010. gadā Eiropas starpnozaru sociālie partneri nāca klajā ar ziņojumu par Eiropas sociālo partneru kopīgo darbu saistībā ar šiem nolēmumiem; minētajā ziņojumā viņi piekrita, ka ekonomiskās brīvības un sociālās pamattiesības mijiedarbojas savā kompetences jomā. Viņiem ir atšķirīgi uzskati par šīs mijiedarbības konkrēto ietekmi un it īpaši par to, ko tas nozīmētu, nosakot ierobežojumus tiesībām uz kolektīvu rīcību un/vai brīvībai veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvībai (7).

| 2.6. | EESK vērš uzmanību arī uz to, ka Komisijas priekšlikums regulai COM(2012) 130 (“Monti II”) (8) cieta neveiksmi un ka 2012. gadā valstu parlamenti uz šo iniciatīvu ir stingri reaģējuši (9): viņi aizstāvēja nacionālās kompetences saskaņā ar subsidiaritātes principu, un tas apliecina, ka LESD 153. panta 5. punkts joprojām ir spēkā. Šajā pantā ir precizēts, ka Eiropas Savienībai nav kompetences attiecībā uz biedrošanās tiesībām, tiesībām streikot vai tiesībām noteikt lokautus. |
| --- | --- |

2.6.

EESK vērš uzmanību arī uz to, ka Komisijas priekšlikums regulai COM(2012) 130 (“Monti II”) (8) cieta neveiksmi un ka 2012. gadā valstu parlamenti uz šo iniciatīvu ir stingri reaģējuši (9): viņi aizstāvēja nacionālās kompetences saskaņā ar subsidiaritātes principu, un tas apliecina, ka LESD 153. panta 5. punkts joprojām ir spēkā. Šajā pantā ir precizēts, ka Eiropas Savienībai nav kompetences attiecībā uz biedrošanās tiesībām, tiesībām streikot vai tiesībām noteikt lokautus.

| 2.7. | Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK norāda, ka dalībvalstu un ieinteresēto personu viedokļi atšķiras par to, vai Līguma reforma, ar ko pievienotu Sociālā progresa protokolu, ir piemērota un nepieciešama. To atspoguļo, piemēram, Dānijas tieslietu ministra Peter Hummelgaard teiktais: “Sanāksmēs ar Eiropas kolēģiem un Komisiju vairākkārt esmu uzsvēris valdības ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz Sociālā protokola ieviešanu. Lai Līgumos ieviestu sociālo protokolu, ir vajadzīgas izmaiņas Līgumā. Valdība uzskata, ka nav pienācis īstais brīdis Līguma izmaiņu procesam, tā vēlas sasniegt konkrētus rezultātus attiecībā uz problēmām, ar kurām saskaras Eiropas iedzīvotāji un uzņēmumi” (10). |
| --- | --- |

2.7.

Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK norāda, ka dalībvalstu un ieinteresēto personu viedokļi atšķiras par to, vai Līguma reforma, ar ko pievienotu Sociālā progresa protokolu, ir piemērota un nepieciešama. To atspoguļo, piemēram, Dānijas tieslietu ministra Peter Hummelgaard teiktais: “Sanāksmēs ar Eiropas kolēģiem un Komisiju vairākkārt esmu uzsvēris valdības ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz Sociālā protokola ieviešanu. Lai Līgumos ieviestu sociālo protokolu, ir vajadzīgas izmaiņas Līgumā. Valdība uzskata, ka nav pienācis īstais brīdis Līguma izmaiņu procesam, tā vēlas sasniegt konkrētus rezultātus attiecībā uz problēmām, ar kurām saskaras Eiropas iedzīvotāji un uzņēmumi” (10).

| 2.8. | EESK norāda, ka problēmas, kas radās saistībā ar spriedumiem Viking, Laval un Rüffert lietās 2007.–2008. gadā, tika atrisinātas, 2018. gadā pārskatot Darba ņēmēju norīkošanas direktīvu. Tā kā pārskatītajā Darba ņēmēju norīkošanas direktīvā ir iekļauts princips, kas paredz vienādu darba samaksu par vienādu darbu vienā un tajā pašā vietā, situācijā, kas ir līdzīga Viking un Laval spriedumos minētajām situācijām, būtu likumīgi izmantot darba ņēmēju tiesības kolektīvi rīkoties, lai panāktu tādu pašu atalgojumu kā vietējiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

2.8.

EESK norāda, ka problēmas, kas radās saistībā ar spriedumiem Viking, Laval un Rüffert lietās 2007.–2008. gadā, tika atrisinātas, 2018. gadā pārskatot Darba ņēmēju norīkošanas direktīvu. Tā kā pārskatītajā Darba ņēmēju norīkošanas direktīvā ir iekļauts princips, kas paredz vienādu darba samaksu par vienādu darbu vienā un tajā pašā vietā, situācijā, kas ir līdzīga Viking un Laval spriedumos minētajām situācijām, būtu likumīgi izmantot darba ņēmēju tiesības kolektīvi rīkoties, lai panāktu tādu pašu atalgojumu kā vietējiem darba ņēmējiem.

| 2.9. | Lūgums iekļaut Sociālā progresa protokolu vēlreiz tika izteikts saistībā ar Konferenci par Eiropas nākotni. Šajā saistībā EESK uzsver viedokli, kas pausts Padomes sākotnējā tehniskajā novērtējumā par CoFoE, ka jau ir nodrošināts līdzsvars starp sociālajām tiesībām un četrām ekonomiskajām brīvībām (piemēram, LES 3. pants, LESD 9., 151. un 153. pants). EESK pilnībā piekrīt Padomes provizoriskajā tehniskajā novērtējumā paustajam viedoklim un uzskata, ka nav nepieciešams pārskatīt Līgumus, lai izstrādātu Sociālā progresa protokolu. |
| --- | --- |

2.9.

Lūgums iekļaut Sociālā progresa protokolu vēlreiz tika izteikts saistībā ar Konferenci par Eiropas nākotni. Šajā saistībā EESK uzsver viedokli, kas pausts Padomes sākotnējā tehniskajā novērtējumā par CoFoE, ka jau ir nodrošināts līdzsvars starp sociālajām tiesībām un četrām ekonomiskajām brīvībām (piemēram, LES 3. pants, LESD 9., 151. un 153. pants). EESK pilnībā piekrīt Padomes provizoriskajā tehniskajā novērtējumā paustajam viedoklim un uzskata, ka nav nepieciešams pārskatīt Līgumus, lai izstrādātu Sociālā progresa protokolu.

| 2.10. | EESK uzskata, ka šis atzinums ir iespēja atkārtoti apstiprināt LES 3. panta 3. punktā minēto, proti, ka Eiropas Savienība izveido iekšējo tirgu un tā strādā, lai panāktu ilgtspējīgu Eiropas attīstību, kuras pamatā ir līdzsvarota ekonomiskā izaugsme un “sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību”. |
| --- | --- |

2.10.

EESK uzskata, ka šis atzinums ir iespēja atkārtoti apstiprināt LES 3. panta 3. punktā minēto, proti, ka Eiropas Savienība izveido iekšējo tirgu un tā strādā, lai panāktu ilgtspējīgu Eiropas attīstību, kuras pamatā ir līdzsvarota ekonomiskā izaugsme un “sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību”.

| 2.11. | Priekšlikums iekļaut Sociālā progresa protokolu Līgumos mainītu mūsu ES sociālās tirgus ekonomikas būtību un darbību, ieviešot sociālo tiesību prioritāti pār ekonomiskajām brīvībām. Savukārt ES Pamattiesību hartā ir ievērota pareizā pieeja, aizsargājot sociālās tiesības un ekonomiskās brīvības kā daļu no viena un tā paša instrumenta ar tādu pašu juridisko spēku. Vispārējas prioritātes piešķiršana sociālajām tiesībām pār ekonomiskajām brīvībām būtu tikpat nepareiza kā vispārējas prioritātes piešķiršana ekonomiskajām brīvībām. |
| --- | --- |

2.11.

Priekšlikums iekļaut Sociālā progresa protokolu Līgumos mainītu mūsu ES sociālās tirgus ekonomikas būtību un darbību, ieviešot sociālo tiesību prioritāti pār ekonomiskajām brīvībām. Savukārt ES Pamattiesību hartā ir ievērota pareizā pieeja, aizsargājot sociālās tiesības un ekonomiskās brīvības kā daļu no viena un tā paša instrumenta ar tādu pašu juridisko spēku. Vispārējas prioritātes piešķiršana sociālajām tiesībām pār ekonomiskajām brīvībām būtu tikpat nepareiza kā vispārējas prioritātes piešķiršana ekonomiskajām brīvībām.

| 2.12. | EESK uzsver, ka ir svarīgi saglabāt Līgumos esošo līdzsvaru starp sociālajām tiesībām un ekonomiskajām brīvībām, neradot to hierarhiju. Kā norādīts, piemēram, Laval lietā (11), lai gan pamattiesību aizsardzība ir leģitīmas intereses, kuras principā varētu attaisnot Līgumā garantēto pamatbrīvību, piemēram, brīvības veikt uzņēmējdarbību vai pakalpojumu sniegšanas brīvības, ierobežojumu, pamattiesību īstenošana nav ārpus Līgumu noteikumu piemērošanas jomas, un šāda īstenošana ir jāsaskaņo ar proporcionalitātes principu (12). |
| --- | --- |

2.12.

EESK uzsver, ka ir svarīgi saglabāt Līgumos esošo līdzsvaru starp sociālajām tiesībām un ekonomiskajām brīvībām, neradot to hierarhiju. Kā norādīts, piemēram, Laval lietā (11), lai gan pamattiesību aizsardzība ir leģitīmas intereses, kuras principā varētu attaisnot Līgumā garantēto pamatbrīvību, piemēram, brīvības veikt uzņēmējdarbību vai pakalpojumu sniegšanas brīvības, ierobežojumu, pamattiesību īstenošana nav ārpus Līgumu noteikumu piemērošanas jomas, un šāda īstenošana ir jāsaskaņo ar proporcionalitātes principu (12).

| 2.13. | Prioritātes piešķiršana sociālajām pamattiesībām pār iekšējā tirgus ekonomiskajām brīvībām, pievienojot Līgumiem Sociālā progresa protokolu, ir vērsta uz to, lai mainītu ES dibināšanas pamatprincipus, un apdraud arī pašus mūsu ekonomikas pamatus, kuri Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir nodrošinājuši pārticību un labklājību. Tādējādi minētais protokols varētu apdraudēt pašu sociālā progresa pamatu. Eiropas Savienībai nevis jāsāk process, kura mērķis ir izstrādāt Sociālā progresa protokolu, kas izkropļotu līdzsvaru starp ekonomiskajām brīvībām un sociālajām tiesībām un izjauktu skaidri noteiktas ES un valstu kompetences, bet gan ir svarīgi virzīties uz kopīgu izpratni par to, kas rada ES pievienoto vērtību nodarbinātības un sociālās politikas jomā. |
| --- | --- |

2.13.

Prioritātes piešķiršana sociālajām pamattiesībām pār iekšējā tirgus ekonomiskajām brīvībām, pievienojot Līgumiem Sociālā progresa protokolu, ir vērsta uz to, lai mainītu ES dibināšanas pamatprincipus, un apdraud arī pašus mūsu ekonomikas pamatus, kuri Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir nodrošinājuši pārticību un labklājību. Tādējādi minētais protokols varētu apdraudēt pašu sociālā progresa pamatu. Eiropas Savienībai nevis jāsāk process, kura mērķis ir izstrādāt Sociālā progresa protokolu, kas izkropļotu līdzsvaru starp ekonomiskajām brīvībām un sociālajām tiesībām un izjauktu skaidri noteiktas ES un valstu kompetences, bet gan ir svarīgi virzīties uz kopīgu izpratni par to, kas rada ES pievienoto vērtību nodarbinātības un sociālās politikas jomā.

| 2.14. | EESK jau ir atzinusi, ka Eiropas ekonomikas un sociālais modelis balstās uz kopīgu izpratni par nodarbinātības, sociālā progresa un produktivitātes palielināšanas nozīmi, jo tie ir galvenie faktori, kas sekmē ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, radot vienlīdzīgus ieguvumus visiem (13). Nodarbinātības un sociālās politikas mērķus būtu jāturpina izvirzīt saskaņā ar spēkā esošajiem Līgumiem un spēkā esošo tiesisko un politisko regulējumu ES un valstu līmenī, vienlaikus pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju. |
| --- | --- |

2.14.

EESK jau ir atzinusi, ka Eiropas ekonomikas un sociālais modelis balstās uz kopīgu izpratni par nodarbinātības, sociālā progresa un produktivitātes palielināšanas nozīmi, jo tie ir galvenie faktori, kas sekmē ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, radot vienlīdzīgus ieguvumus visiem (13). Nodarbinātības un sociālās politikas mērķus būtu jāturpina izvirzīt saskaņā ar spēkā esošajiem Līgumiem un spēkā esošo tiesisko un politisko regulējumu ES un valstu līmenī, vienlaikus pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju.

| 2.15. | Ir būtiski Eiropas Savienībai turpināt attīstīties tā, lai ekonomikas un sociālās problēmas tiktu risinātas integrēti. Tas ir vajadzīgs, lai panāktu pozitīvus rezultātus iedzīvotājiem, darba ņēmējiem, uzņēmumiem un sabiedrībai kopumā. Nākotnē būtu jānodrošina labi formulētas un līdzsvarotas politiskās debates par ES ekonomisko un sociālo dimensiju. Tas, ka ekonomikas attīstība dalībvalstīs ir neviendabīga, būtu arī labāk jāņem vērā Eiropas debatēs par sociālo dimensiju, lai nodrošinātu reālistiskas cerības un progresu Eiropas ekonomiskās un sociālās konverģences ziņā. |
| --- | --- |

2.15.

Ir būtiski Eiropas Savienībai turpināt attīstīties tā, lai ekonomikas un sociālās problēmas tiktu risinātas integrēti. Tas ir vajadzīgs, lai panāktu pozitīvus rezultātus iedzīvotājiem, darba ņēmējiem, uzņēmumiem un sabiedrībai kopumā. Nākotnē būtu jānodrošina labi formulētas un līdzsvarotas politiskās debates par ES ekonomisko un sociālo dimensiju. Tas, ka ekonomikas attīstība dalībvalstīs ir neviendabīga, būtu arī labāk jāņem vērā Eiropas debatēs par sociālo dimensiju, lai nodrošinātu reālistiskas cerības un progresu Eiropas ekonomiskās un sociālās konverģences ziņā.

| 2.16. | Cenšoties panākt sociālo progresu, mums arī jāatzīst, ka ir gadījumi, kad ir jāveic pasākumi, kuru mērķis ir risināt ekonomisko un fiskālo situāciju valsts līmenī, lai vidējā termiņā novērstu nopietnus darba tirgus un saimnieciskās attīstības izkropļojumus. Dažos gadījumos tas var izraisīt sociālo tiesību pasliktināšanos. Lai gan sociālo standartu līmeņa pazemināšana nav galvenais mērķis, valstu valdībām dažkārt ir jāspēj izmantot šo instrumentu, lai novērstu vēl smagākas ekonomiskās un fiskālās lejupslīdes sekas. |
| --- | --- |

2.16.

Cenšoties panākt sociālo progresu, mums arī jāatzīst, ka ir gadījumi, kad ir jāveic pasākumi, kuru mērķis ir risināt ekonomisko un fiskālo situāciju valsts līmenī, lai vidējā termiņā novērstu nopietnus darba tirgus un saimnieciskās attīstības izkropļojumus. Dažos gadījumos tas var izraisīt sociālo tiesību pasliktināšanos. Lai gan sociālo standartu līmeņa pazemināšana nav galvenais mērķis, valstu valdībām dažkārt ir jāspēj izmantot šo instrumentu, lai novērstu vēl smagākas ekonomiskās un fiskālās lejupslīdes sekas.

| 2.17. | Eiropas Savienības galvenais uzdevums ir nevis mēģināt risināt visas darba tirgus problēmas, bet gan sniegt informāciju, iespējamos risinājumus, stimulus un zinātību, lai palīdzētu dalībvalstīm un sociālajiem partneriem izstrādāt, īstenot un novērtēt politiku, kas patiešām ļauj risināt strukturālās darba tirgus problēmas, ar kurām tie saskaras, tādā veidā, kas ir saprotams un pieņemams to sabiedrībai. |
| --- | --- |

2.17.

Eiropas Savienības galvenais uzdevums ir nevis mēģināt risināt visas darba tirgus problēmas, bet gan sniegt informāciju, iespējamos risinājumus, stimulus un zinātību, lai palīdzētu dalībvalstīm un sociālajiem partneriem izstrādāt, īstenot un novērtēt politiku, kas patiešām ļauj risināt strukturālās darba tirgus problēmas, ar kurām tie saskaras, tādā veidā, kas ir saprotams un pieņemams to sabiedrībai.

| 2.18. | Sociālās politikas lēmumi būtu jāpieņem līmenī, kas ir pēc iespējas tuvāks Savienības iedzīvotājiem, un pilnībā jāievēro dalībvalstu un sociālo partneru kompetences. It īpaši attiecībā uz darba tirgu daudzus lēmumus vislabāk var pieņemt attiecīgais darba devējs un darba ņēmēji vai tiem pēc iespējas tuvākas struktūras. |
| --- | --- |

2.18.

Sociālās politikas lēmumi būtu jāpieņem līmenī, kas ir pēc iespējas tuvāks Savienības iedzīvotājiem, un pilnībā jāievēro dalībvalstu un sociālo partneru kompetences. It īpaši attiecībā uz darba tirgu daudzus lēmumus vislabāk var pieņemt attiecīgais darba devējs un darba ņēmēji vai tiem pēc iespējas tuvākas struktūras.

| 2.19. | Šajā sakarā nesen publicētā ES sociālā dialoga iniciatīva (14) ir solis pareizajā virzienā, jo tā var pavērt ceļu spēcīgākām sociālo partneru organizācijām tur, kur tas ir vajadzīgs Eiropas Savienībā, un var radīt lielākas iespējas sociālajiem partneriem risināt autonomas sarunas attiecīgajos līmeņos dalībvalstīs ar savu valstu valdību atbalstu. |
| --- | --- |

2.19.

Šajā sakarā nesen publicētā ES sociālā dialoga iniciatīva (14) ir solis pareizajā virzienā, jo tā var pavērt ceļu spēcīgākām sociālo partneru organizācijām tur, kur tas ir vajadzīgs Eiropas Savienībā, un var radīt lielākas iespējas sociālajiem partneriem risināt autonomas sarunas attiecīgajos līmeņos dalībvalstīs ar savu valstu valdību atbalstu.

| 2.20. | Turklāt ir svarīgi pielāgoties dažādajiem veidiem, kā dalībvalstis nosaka prioritātes un veido sociālās politikas intervences pasākumus, ņemot vērā dziļi iesakņojušos konstitucionālo struktūru, politiskos lēmumus, politikas pieejas un kultūras tradīcijas dalībvalstīs. Tāpēc Līgumā noteiktajam subsidiaritātes principam arī turpmāk vajadzētu būt politikas ievirzes centrālajam elementam. |
| --- | --- |

2.20.

Turklāt ir svarīgi pielāgoties dažādajiem veidiem, kā dalībvalstis nosaka prioritātes un veido sociālās politikas intervences pasākumus, ņemot vērā dziļi iesakņojušos konstitucionālo struktūru, politiskos lēmumus, politikas pieejas un kultūras tradīcijas dalībvalstīs. Tāpēc Līgumā noteiktajam subsidiaritātes principam arī turpmāk vajadzētu būt politikas ievirzes centrālajam elementam.

| 2.21. | Šajā sakarā ir svarīgi atzīt, ka ES pēc būtības atšķiras no tādām starptautiskām organizācijām kā Eiropas Padome un Starptautiskā Darba organizācija. Tāpēc nav atbilstīgi šo starptautisko organizāciju sistēmas izmantot par pamatu īstenošanai Eiropas Savienībā. Eiropas Savienībai būtu jānāk klajā ar rīcībpolitiku, kas atbilst tās specifiskajam raksturam. Tajā pašā laikā, kā norādīts LES 6. panta 3. punktā, pamattiesības, kas garantētas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, ir Savienības tiesību vispārīgo principu pamats. |
| --- | --- |

2.21.

Šajā sakarā ir svarīgi atzīt, ka ES pēc būtības atšķiras no tādām starptautiskām organizācijām kā Eiropas Padome un Starptautiskā Darba organizācija. Tāpēc nav atbilstīgi šo starptautisko organizāciju sistēmas izmantot par pamatu īstenošanai Eiropas Savienībā. Eiropas Savienībai būtu jānāk klajā ar rīcībpolitiku, kas atbilst tās specifiskajam raksturam. Tajā pašā laikā, kā norādīts LES 6. panta 3. punktā, pamattiesības, kas garantētas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, ir Savienības tiesību vispārīgo principu pamats.

Pamatojums

Šajā tekstā formulēts grozījums, kura mērķis ir izklāstīt viedokli, kas kopumā atšķiras no specializētās nodaļas sniegtajā atzinumā minētā, un tāpēc tas ir jākvalificē kā pretatzinums. Tajā ir izklāstīti iemesli, kāpēc EESK uzskata, ka nav nepieciešams pārskatīt Līgumus, lai izstrādātu Sociālā progresa protokolu. Eiropas Savienībai nevis jāizstrādā Sociālā progresa protokols, kas izkropļotu līdzsvaru starp ekonomiskajām brīvībām un sociālajām tiesībām un izjauktu skaidri noteiktas valstu kompetences, bet ir svarīgi virzīties uz kopīgu izpratni par to, kas rada ES pievienoto vērtību nodarbinātības un sociālās politikas jomā.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 101 |
| --- | --- |
| Pret: | 133 |
| Atturas: | 7 |

Par:

101

Pret:

133

Atturas:

7

---

(1)  EESK ieguldījums Portu sociālajā samitā, 7. punkts.

(2)

| “1. | Kāds ir EESK vērtējums un nostāja attiecībā uz minēto priekšlikumu brīdī, kad pašreizējā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja jaunākajā runā par stāvokli ES ir devusi iespēju apspriest Līgumu reformu? |
| --- | --- |

“1.

| 2. | Vai tā uzskata, ka minētā priekšlikuma virzībai ir lietderīgi un piemēroti iekļaut šo mērķi Spānijas prezidentūras darba kārtībā? |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja jā, kādos kompetences līmeņos būtu vajadzība to iekļaut (Eiropas samits, Sociālo lietu ministru padome, ekspertu līmenis, tehniskais līmenis)?” |
| --- | --- |

3.

(3)  Sākotnēji ierosināts 2008. gadā un atjaunināts 2022. gadā.

3

(4)  Ziņojums par galīgo iznākumu.

4

(5)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0244_EN.html

5

(6)  
  ETUC proposal for a Social Progress Protocol [ETUC priekšlikums Sociālā progresa protokolam], atjaunināts 2022. gadā.

6

ETUC proposal for a Social Progress Protocol

ETUC

(7)  
  Report on joint work of the European social partners on the ECJ rulings in the Viking, Laval, Rüffert and Luxembourg cases [Ziņojums par Eiropas sociālo partneru kopīgo darbu ar EST nolēmumiem lietās, kā Viking, Laval, Rüffert un Luksemburga].

7

Report on joint work of the European social partners on the ECJ rulings in the Viking, Laval, Rüffert and Luxembourg cases

Viking

Laval

Rüffert

(8)  Priekšlikums Padomes regulai par to, kā īstenojamas tiesības uz kolektīvu rīcību saistībā ar brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību.

8

(9)  Divpadsmit no 40 nacionālajiem parlamentiem vai parlamentu palātām (19 no 54 piešķirtajām balsīm) uzskatīja, ka priekšlikuma saturs neatbilst subsidiaritātes principam. Komisija galu galā atsauca savu priekšlikumu.

9

(10)  Debates Dānijas parlamenta ES lietu komitejā.

10

(11)  Lieta C/341/05, 91. un 93. punkts.

11

(12)  Saskaņā ar proporcionalitātes principu Savienības rīcības saturam un veida ir jābūt samērīgam ar Līgumu mērķu sasniegšanai nepieciešamo.

12

(13)  
  OV C 125, 21.4.2017., 10. lpp., 2.6. punkts.

13

(14)  Sk. arī EESK atzinumu par tematu “Sociālā dialoga stiprināšana” (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).

14

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/68 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/68

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sadarbība jaunatnes jomā”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 293/10)

| Ziņotāja: | Nicoletta MERLO |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Nicoletta MERLO

Nicoletta MERLO

| Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums | 2022. gada 8. decembra vēstule |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants.
  Izpētes atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 31.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 224/3/10 |

Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums

2022. gada 8. decembra vēstule

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants.

Izpētes atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

31.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

15.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

224/3/10

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzsver: lai nodrošinātu, ka ES jaunatnes stratēģijas īstenošana ir sekmīga un nodrošina satvaru un pamatu jaunatnes programmu veicināšanai visās dalībvalstīs, ir svarīgi iegūt precīzus un atjauninātus datus. Tas ļaus uzraudzīt un novērtēt tādu krīžu kā Covid-19 asimetrisko ietekmi (1) un politikas ietekmi uz jaunatni (2) un definēt labu praksi, kas tieši un ekskluzīvi ir vērsta uz jauniešiem vai kas viņus būtiski ietekmē. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzsver: lai nodrošinātu, ka ES jaunatnes stratēģijas īstenošana ir sekmīga un nodrošina satvaru un pamatu jaunatnes programmu veicināšanai visās dalībvalstīs, ir svarīgi iegūt precīzus un atjauninātus datus. Tas ļaus uzraudzīt un novērtēt tādu krīžu kā Covid-19 asimetrisko ietekmi (1

2

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē pastāvīgos uzlabojumus ES jaunatnes dialogā un uzskata, ka ir būtiski stiprināt šo dialogu un visā politikas veidošanas procesā jēgpilni iesaistīt struktūras, kas pārstāv jauniešus, atzīstot to lomu un pienācīgi ņemot vērā jaunos veidus, kādos jaunieši šodien iesaistās, apspriežas un mobilizējas, bieži vien izmantojot tehnoloģijas un sociālos medijus. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atzinīgi vērtē pastāvīgos uzlabojumus ES jaunatnes dialogā un uzskata, ka ir būtiski stiprināt šo dialogu un visā politikas veidošanas procesā jēgpilni iesaistīt struktūras, kas pārstāv jauniešus, atzīstot to lomu un pienācīgi ņemot vērā jaunos veidus, kādos jaunieši šodien iesaistās, apspriežas un mobilizējas, bieži vien izmantojot tehnoloģijas un sociālos medijus.

| 1.3. | ES jaunatnes dialogam vajadzētu būt cieši saistītam ar ES darba kārtību. Tādi pasākumi kā “Jūsu Eiropa, jūsu lēmumi” un ES Jaunatnes dienas būtu labāk jāintegrē ar ES jaunatnes dialogu, un jaunatnes organizācijas un tīkli, kas to veicina, būtu labāk jāatbalsta finansiālā ziņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

1.3.

ES jaunatnes dialogam vajadzētu būt cieši saistītam ar ES darba kārtību. Tādi pasākumi kā “Jūsu Eiropa, jūsu lēmumi” un ES Jaunatnes dienas būtu labāk jāintegrē ar ES jaunatnes dialogu, un jaunatnes organizācijas un tīkli, kas to veicina, būtu labāk jāatbalsta finansiālā ziņā un ilgtermiņā.

| 1.4. | Lai palielinātu jauniešu līdzdalību politikā, EESK vēlas kopā ar nākamo prezidentvalstu trijotni (Spāniju, Beļģiju, Ungāriju) izstrādāt stratēģijas, lai aktivizētu pirmreizējos vēlētājus un uzlabotu jauniešu kā vēlētāju aktivitāti un piedalīšanos kā kandidātiem vēlēšanās visā Eiropā. |
| --- | --- |

1.4.

Lai palielinātu jauniešu līdzdalību politikā, EESK vēlas kopā ar nākamo prezidentvalstu trijotni (Spāniju, Beļģiju, Ungāriju) izstrādāt stratēģijas, lai aktivizētu pirmreizējos vēlētājus un uzlabotu jauniešu kā vēlētāju aktivitāti un piedalīšanos kā kandidātiem vēlēšanās visā Eiropā.

| 1.5. | EESK ir apņēmusies sekmēt sociālo dialogu saskaņā ar Eiropas Komisijas priekšlikumu par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā. Lielāks atbalsts būtu jāpiešķir sociālo partneru, it īpaši jauno dalībnieku, spēju veidošanai saistībā ar sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunām. |
| --- | --- |

1.5.

EESK ir apņēmusies sekmēt sociālo dialogu saskaņā ar Eiropas Komisijas priekšlikumu par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā. Lielāks atbalsts būtu jāpiešķir sociālo partneru, it īpaši jauno dalībnieku, spēju veidošanai saistībā ar sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunām.

| 1.6. | EESK uzskata, ka ir būtiski, lai par visiem dalībvalstu tiesību aktiem, juridiski saistošiem aktiem, rīcībpolitikām, stratēģijām, programmām, pasākumiem un publiskajiem ieguldījumiem notiktu apspriešanās Jauniešu testa ietvaros, tiktu veikts ietekmes novērtējums, politikas plānošana un iesniegti priekšlikumi ietekmes mazināšanas pasākumiem, kas vērsti uz jauniešu tiesību pārkāpumu un diskriminācijas novēršanu. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzskata, ka ir būtiski, lai par visiem dalībvalstu tiesību aktiem, juridiski saistošiem aktiem, rīcībpolitikām, stratēģijām, programmām, pasākumiem un publiskajiem ieguldījumiem notiktu apspriešanās Jauniešu testa ietvaros, tiktu veikts ietekmes novērtējums, politikas plānošana un iesniegti priekšlikumi ietekmes mazināšanas pasākumiem, kas vērsti uz jauniešu tiesību pārkāpumu un diskriminācijas novēršanu.

| 1.7. | Lai likvidētu ekonomiskos šķēršļus, Eiropas Savienībai un dalībvalstīm par prioritāti būtu jāizvirza gan jauniešu integrācija darba tirgū ar kvalitatīvu darbvietu palīdzību, gan jāuzlabo spēja sasniegt jauniešus, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. |
| --- | --- |

1.7.

Lai likvidētu ekonomiskos šķēršļus, Eiropas Savienībai un dalībvalstīm par prioritāti būtu jāizvirza gan jauniešu integrācija darba tirgū ar kvalitatīvu darbvietu palīdzību, gan jāuzlabo spēja sasniegt jauniešus, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu.

| 1.8. | Atsaucoties uz Eiropas Prasmju gadu, EESK uzsver mūžizglītības nozīmīgumu un transversālo prasmju nepieciešamību. Jauniešiem ir jāapgūst finanšpratība, zināšanas par darba ņēmēju tiesībām un uzņēmējdarbības prasmes. Lielāka uzmanība jāpievērš digitālo un STEM prasmju veicināšanai, it īpaši meiteņu vidū. |
| --- | --- |

1.8.

Atsaucoties uz Eiropas Prasmju gadu, EESK uzsver mūžizglītības nozīmīgumu un transversālo prasmju nepieciešamību. Jauniešiem ir jāapgūst finanšpratība, zināšanas par darba ņēmēju tiesībām un uzņēmējdarbības prasmes. Lielāka uzmanība jāpievērš digitālo un STEM

| 1.9. | EESK uzsver: lai veicinātu garīgo veselību un apkarotu vardarbību un iebiedēšanu, ir svarīgi nodrošināt, lai pusaudži iegūtu sociālemocionālās prasmes, un sniegt bezmaksas psiholoģisko un sociālo atbalstu skolās un citās lielās grupās. Eiropas Garīgās veselības gads būtu noderīgs, lai palielinātu informētību par šiem jautājumiem. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzsver: lai veicinātu garīgo veselību un apkarotu vardarbību un iebiedēšanu, ir svarīgi nodrošināt, lai pusaudži iegūtu sociālemocionālās prasmes, un sniegt bezmaksas psiholoģisko un sociālo atbalstu skolās un citās lielās grupās. Eiropas Garīgās veselības gads būtu noderīgs, lai palielinātu informētību par šiem jautājumiem.

| 1.10. | EESK uzskata: lai uzlabotu psiholoģisko un fizisko veselību, ir svarīgi, lai visiem jauniešiem būtu iespēja nodarboties ar sportu un iesaistīties sabiedrības dzīvē un kultūras pasākumos. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata: lai uzlabotu psiholoģisko un fizisko veselību, ir svarīgi, lai visiem jauniešiem būtu iespēja nodarboties ar sportu un iesaistīties sabiedrības dzīvē un kultūras pasākumos.

| 1.11. | EESK uzskata, ka ir būtiski palīdzēt jauniešiem segt mājokļa izmaksas un veicināt publisko mājokļu politiku, lai garantētu piekļuvi pienācīgam mājoklim, mudinot viņus dzīvot patstāvīgi un atbalstot viņus savas ģimenes dzīves plānošanā. Dalībvalstīm ir jāpastiprina centieni Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvas īstenošanā, it īpaši attiecībā uz agrīnās bērnu aprūpes un jaunām ģimenēm svarīgu pakalpojumu pieejamību un piekļūstamību. |
| --- | --- |

1.11.

EESK uzskata, ka ir būtiski palīdzēt jauniešiem segt mājokļa izmaksas un veicināt publisko mājokļu politiku, lai garantētu piekļuvi pienācīgam mājoklim, mudinot viņus dzīvot patstāvīgi un atbalstot viņus savas ģimenes dzīves plānošanā. Dalībvalstīm ir jāpastiprina centieni Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvas īstenošanā, it īpaši attiecībā uz agrīnās bērnu aprūpes un jaunām ģimenēm svarīgu pakalpojumu pieejamību un piekļūstamību.

| 1.12. | EESK aicina jēgpilnāk iesaistīt jauniešus klimatrīcības un vides jautājumu risināšanā un uzsver, ka ir svarīgi attīstīt prasmes šajās jomās. |
| --- | --- |

1.12.

EESK aicina jēgpilnāk iesaistīt jauniešus klimatrīcības un vides jautājumu risināšanā un uzsver, ka ir svarīgi attīstīt prasmes šajās jomās.

| 1.13. | EESK aicina ES un tās dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā saistību starp klimata jautājumiem un jauniešu garīgo veselību, kā arī palielināt pētniecību un valdību spēju reaģēt klimatrīcības jomā. |
| --- | --- |

1.13.

EESK aicina ES un tās dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā saistību starp klimata jautājumiem un jauniešu garīgo veselību, kā arī palielināt pētniecību un valdību spēju reaģēt klimatrīcības jomā.

| 1.14. | Pievēršoties iepriekš minētajiem tematiem, ir svarīgi apzināt marginalizētos jauniešus un izmantot intersekcionālu pieeju, ņemot vērā ar dzimumu, etnisko piederību, invaliditāti utt. saistītos aspektus. |
| --- | --- |

1.14.

Pievēršoties iepriekš minētajiem tematiem, ir svarīgi apzināt marginalizētos jauniešus un izmantot intersekcionālu pieeju, ņemot vērā ar dzimumu, etnisko piederību, invaliditāti utt. saistītos aspektus.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Kopš 2002. gada ES īsteno īpašu sadarbību jaunatnes politikas jomā, pamatojoties uz aktīvas līdzdalības un vienlīdzīgu iespēju pieejamības principiem (3).
  2018. gada decembrī Eiropas Savienības Padome pieņēma Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam (4). Tā nodrošina strukturētu regulējumu attiecībā uz mērķiem, principiem, prioritātēm un pasākumiem, kas saistīti ar sadarbību jaunatnes politikas jomā visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, pienācīgi ņemot vērā to attiecīgās kompetences un subsidiaritātes principu (5). Stratēģijas un tās 11 jaunatnes mērķu īstenošanu sekmē regulārais ES jaunatnes dialogs (6). Tas ir mehānisms dialogam starp jauniešiem un lēmumu pieņēmējiem gan valstu, gan ES līmenī. Ir jāstiprina šis process un jāīsteno ES jaunatnes dialoga ieteikumi pat valstu līmenī. |
| --- | --- |

2.1.

Kopš 2002. gada ES īsteno īpašu sadarbību jaunatnes politikas jomā, pamatojoties uz aktīvas līdzdalības un vienlīdzīgu iespēju pieejamības principiem (3

2018. gada decembrī Eiropas Savienības Padome pieņēma Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam (4). Tā nodrošina strukturētu regulējumu attiecībā uz mērķiem, principiem, prioritātēm un pasākumiem, kas saistīti ar sadarbību jaunatnes politikas jomā visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, pienācīgi ņemot vērā to attiecīgās kompetences un subsidiaritātes principu (5). Stratēģijas un tās 11 jaunatnes mērķu īstenošanu sekmē regulārais ES jaunatnes dialogs (6). Tas ir mehānisms dialogam starp jauniešiem un lēmumu pieņēmējiem gan valstu, gan ES līmenī. Ir jāstiprina šis process un jāīsteno ES jaunatnes dialoga ieteikumi pat valstu līmenī.

4

5

6

| 2.2. | Tāpēc prezidentvalsts Spānija ir lūgusi EESK sagatavot izpētes atzinumu, kurā norādītas galvenās problēmas, jautājumi un grūtības, ar ko saskaras jaunie eiropieši, galveno uzmanību pievēršot tam, kas viņiem traucē dzīvot pilnvērtīgu un iekļaujošu dzīvi, neierobežoti izmantojot savas pamattiesības un vienlīdzīgas iespējas un bez jebkādas negatīvas ietekmes. |
| --- | --- |

2.2.

Tāpēc prezidentvalsts Spānija ir lūgusi EESK sagatavot izpētes atzinumu, kurā norādītas galvenās problēmas, jautājumi un grūtības, ar ko saskaras jaunie eiropieši, galveno uzmanību pievēršot tam, kas viņiem traucē dzīvot pilnvērtīgu un iekļaujošu dzīvi, neierobežoti izmantojot savas pamattiesības un vienlīdzīgas iespējas un bez jebkādas negatīvas ietekmes.

| 2.3. | EESK uzskata, ka pašreizējā un turpmākajā ES jaunatnes programmā būtu jāpievēršas galvenajām problēmām, jautājumiem un šķēršļiem, ar ko saskaras Eiropas jaunieši (apzināti ES jaunatnes dialogā un Eirobarometrā). Tajā būtu arī jānosaka, kā ES var palīdzēt jauniešiem tos pārvarēt. Eiropas Savienībai būtu jāmudina dalībvalstis pastiprināt pasākumus, kas tieši izstrādāti, lai mazinātu starppaaudžu netaisnīgumu un veicinātu starppaaudžu taisnīgumu, izmantojot stingrus koordinācijas un pārraudzības mehānismus, lai nodrošinātu politikas saskaņotību (7). Dalībvalstīm ir jāpastiprina arī starpnozaru pasākumi, kas pozitīvi ietekmē jauniešus, potenciāli ietekmējot galvenokārt gados jaunus atbalsta saņēmējus (8) un mazinot paaudžu plaisu (9). |
| --- | --- |

2.3.

EESK uzskata, ka pašreizējā un turpmākajā ES jaunatnes programmā būtu jāpievēršas galvenajām problēmām, jautājumiem un šķēršļiem, ar ko saskaras Eiropas jaunieši (apzināti ES jaunatnes dialogā un Eirobarometrā). Tajā būtu arī jānosaka, kā ES var palīdzēt jauniešiem tos pārvarēt. Eiropas Savienībai būtu jāmudina dalībvalstis pastiprināt pasākumus, kas tieši izstrādāti, lai mazinātu starppaaudžu netaisnīgumu un veicinātu starppaaudžu taisnīgumu, izmantojot stingrus koordinācijas un pārraudzības mehānismus, lai nodrošinātu politikas saskaņotību (7

8

9

| 2.4. | Vēl viens aspekts, ko EESK uzskata par būtisku, ir datu ieguve – kvalitatīvu, Eiropas un valstu līmenī pieejamu un izmērāmu sadalītu datu iegūšana par jauniešiem ir priekšnosacījums, lai analizētu pašreizējo situāciju no dažādām perspektīvām, novērtētu veicamos pasākumus un pārbaudītu to ietekmi. |
| --- | --- |

2.4.

Vēl viens aspekts, ko EESK uzskata par būtisku, ir datu ieguve – kvalitatīvu, Eiropas un valstu līmenī pieejamu un izmērāmu sadalītu datu iegūšana par jauniešiem ir priekšnosacījums, lai analizētu pašreizējo situāciju no dažādām perspektīvām, novērtētu veicamos pasākumus un pārbaudītu to ietekmi.

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

3.1.   ES jaunatnes dialoga un jauniešu līdzdalības uzlabošana

ES jaunatnes dialoga un jauniešu līdzdalības uzlabošana

| 3.1.1. | Jauniešiem ir tiesības piedalīties jaunatnes politikas veidošanā un – plašākā nozīmē – visu rīcībpolitiku veidošanā. EESK atzinīgi vērtē pastāvīgos uzlabojumus ES jaunatnes dialogā un uzskata, ka ir būtiski to stiprināt un iesaistīt struktūras, kas jēgpilni pārstāv jauniešus visā politikas veidošanas procesā, sākot no politikas noteikšanas līdz īstenošanai, novērtēšanai un turpmākajiem pasākumiem. Tikpat būtiski ir nodrošināt marginalizētu jauniešu grupu iekļaušanu un izmantot intersekcionālu pieeju. Tas nodrošinās reālu un efektīvu sadarbību visos līmeņos starp jauniešiem un publiskā sektora iestādēm. |
| --- | --- |

3.1.1.

Jauniešiem ir tiesības piedalīties jaunatnes politikas veidošanā un – plašākā nozīmē – visu rīcībpolitiku veidošanā. EESK atzinīgi vērtē pastāvīgos uzlabojumus ES jaunatnes dialogā un uzskata, ka ir būtiski to stiprināt un iesaistīt struktūras, kas jēgpilni pārstāv jauniešus visā politikas veidošanas procesā, sākot no politikas noteikšanas līdz īstenošanai, novērtēšanai un turpmākajiem pasākumiem. Tikpat būtiski ir nodrošināt marginalizētu jauniešu grupu iekļaušanu un izmantot intersekcionālu pieeju. Tas nodrošinās reālu un efektīvu sadarbību visos līmeņos starp jauniešiem un publiskā sektora iestādēm.

| 3.1.2. | ES jaunatnes dialogam vajadzētu būt cieši saistītam ar ES darba kārtību, un tādi pasākumi kā, piemēram, “Jūsu Eiropa, jūsu lēmumi!” un ES Jaunatnes dienas būtu labāk jāintegrē ar ES jaunatnes dialogu. |
| --- | --- |

3.1.2.

ES jaunatnes dialogam vajadzētu būt cieši saistītam ar ES darba kārtību, un tādi pasākumi kā, piemēram, “Jūsu Eiropa, jūsu lēmumi!” un ES Jaunatnes dienas būtu labāk jāintegrē ar ES jaunatnes dialogu.

| 3.1.3. | EESK aicina piešķirt labāku un ilgtermiņa finansiālu atbalstu jaunatnes organizācijām un tīkliem, kuri dod ieguldījumu ES jaunatnes dialogā un/vai popularizē ES vērtības, piemēram, aktīvu pilsoniskumu. |
| --- | --- |

3.1.3.

EESK aicina piešķirt labāku un ilgtermiņa finansiālu atbalstu jaunatnes organizācijām un tīkliem, kuri dod ieguldījumu ES jaunatnes dialogā un/vai popularizē ES vērtības, piemēram, aktīvu pilsoniskumu.

| 3.1.4. | EESK uzskata, ka Eiropas, valstu un vietējām iestādēm ir obligāti jāatzīst visu veidu jaunatnes organizāciju nozīme un loma. Ļoti svarīgi ir arī pienācīgi ņemt vērā jaunos, bieži vien neformālos veidus, kādos jaunieši šodien iesaistās, apspriežas un mobilizējas, bieži izmantojot tehnoloģijas un sociālos medijus. |
| --- | --- |

3.1.4.

EESK uzskata, ka Eiropas, valstu un vietējām iestādēm ir obligāti jāatzīst visu veidu jaunatnes organizāciju nozīme un loma. Ļoti svarīgi ir arī pienācīgi ņemt vērā jaunos, bieži vien neformālos veidus, kādos jaunieši šodien iesaistās, apspriežas un mobilizējas, bieži izmantojot tehnoloģijas un sociālos medijus.

| 3.1.5. | EESK uzskata: lai nodrošinātu jaunākās paaudzes aktīvu līdzdalību, ir svarīgi apzināt un pārvarēt sociālos, ekonomiskos un ar kultūru saistītos šķēršļus, kas kavē jauniešu, it īpaši visneaizsargātāko jauniešu, visaptverošu līdzdalību. Turklāt ES un dalībvalstīm būtu jāapzina veidi, kā finansēt darbu ar jaunatni un aizsargāt jauniešu pilsonisko telpu Eiropā, kur viņi var īstenot savas tiesības uz vārda, informācijas, biedrošanās, miermīlīgas pulcēšanās un citu ar to saistītu brīvību īstenošanu. |
| --- | --- |

3.1.5.

EESK uzskata: lai nodrošinātu jaunākās paaudzes aktīvu līdzdalību, ir svarīgi apzināt un pārvarēt sociālos, ekonomiskos un ar kultūru saistītos šķēršļus, kas kavē jauniešu, it īpaši visneaizsargātāko jauniešu, visaptverošu līdzdalību. Turklāt ES un dalībvalstīm būtu jāapzina veidi, kā finansēt darbu ar jaunatni un aizsargāt jauniešu pilsonisko telpu Eiropā, kur viņi var īstenot savas tiesības uz vārda, informācijas, biedrošanās, miermīlīgas pulcēšanās un citu ar to saistītu brīvību īstenošanu.

| 3.1.6. | Jaunā paaudze sevi pierāda kā proeiropeiska, taču jauniešu kā vēlētāju aktivitāte un aktīva piedalīšanās kā kandidātiem vietējās, reģionālajās, valsts un Eiropas Parlamenta vēlēšanās tradicionāli ir ļoti zema. EESK vēlas kopā ar nākamo prezidentvalstu trijotni (Spāniju, Beļģiju, Ungāriju) izstrādāt stratēģijas, lai aktivizētu pirmreizējos vēlētājus un uzlabotu jauniešu kā vēlētāju aktivitāti un piedalīšanos kā kandidātiem vēlēšanās visā Eiropā. |
| --- | --- |

3.1.6.

Jaunā paaudze sevi pierāda kā proeiropeiska, taču jauniešu kā vēlētāju aktivitāte un aktīva piedalīšanās kā kandidātiem vietējās, reģionālajās, valsts un Eiropas Parlamenta vēlēšanās tradicionāli ir ļoti zema. EESK vēlas kopā ar nākamo prezidentvalstu trijotni (Spāniju, Beļģiju, Ungāriju) izstrādāt stratēģijas, lai aktivizētu pirmreizējos vēlētājus un uzlabotu jauniešu kā vēlētāju aktivitāti un piedalīšanos kā kandidātiem vēlēšanās visā Eiropā.

| 3.1.7. | Efektīvai komunikācijai ir izšķiroša nozīme, lai sasniegtu jaunāko paaudzi: EESK iesaka visām publiskajām iestādēm lietot pieejamu un jauniešiem draudzīgu valodu un efektīvāk izmantot sociālos medijus, lai sniegtu būtisku informāciju un informētu par saviem pasākumiem un politiku. |
| --- | --- |

3.1.7.

Efektīvai komunikācijai ir izšķiroša nozīme, lai sasniegtu jaunāko paaudzi: EESK iesaka visām publiskajām iestādēm lietot pieejamu un jauniešiem draudzīgu valodu un efektīvāk izmantot sociālos medijus, lai sniegtu būtisku informāciju un informētu par saviem pasākumiem un politiku.

| 3.1.8. | EESK ir apņēmusies sekmēt sociālo dialogu saskaņā ar Eiropas Komisijas priekšlikumu par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā (2023. gada janvāris). Lielāks atbalsts būtu jāpiešķir sociālo partneru, it īpaši jauno dalībnieku, spēju veidošanai saistībā ar sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunām un ES līmeņa autonomo sociālo partneru nolīgumu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.1.8.

EESK ir apņēmusies sekmēt sociālo dialogu saskaņā ar Eiropas Komisijas priekšlikumu par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā (2023. gada janvāris). Lielāks atbalsts būtu jāpiešķir sociālo partneru, it īpaši jauno dalībnieku, spēju veidošanai saistībā ar sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunām un ES līmeņa autonomo sociālo partneru nolīgumu īstenošanu.

| 3.1.9. | Vienlaikus EESK atzīst citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, piemēram, tirdzniecības un rūpniecības kameru, lomu prasmju veidošanā un papildināšanā un PIA politikas īstenošanā, kā arī citās jomās. Jaunatnes organizācijās var iegūt arī pamatprasmes aktīvai un efektīvai dalībai pilsoniskajā sabiedrībā un pilsoniskajā dialogā. |
| --- | --- |

3.1.9.

Vienlaikus EESK atzīst citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, piemēram, tirdzniecības un rūpniecības kameru, lomu prasmju veidošanā un papildināšanā un PIA politikas īstenošanā, kā arī citās jomās. Jaunatnes organizācijās var iegūt arī pamatprasmes aktīvai un efektīvai dalībai pilsoniskajā sabiedrībā un pilsoniskajā dialogā.

| 3.1.10. | EESK vēlas uzsvērt, ka ir svarīgi stiprināt sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas pārstāv jauniešus no valstīm, kuras vēlas pievienoties ES, it īpaši tām, kuras ir ceļā uz pievienošanos. Sadarbībai būtu jāietver arī spēju veidošana un pastāvīga informācijas apmaiņa. Jauniešu loma turpmākajā Eiropas integrācijā ir ļoti svarīga, jo tieši viņi visvairāk atbalsta dalību ES. |
| --- | --- |

3.1.10.

EESK vēlas uzsvērt, ka ir svarīgi stiprināt sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas pārstāv jauniešus no valstīm, kuras vēlas pievienoties ES, it īpaši tām, kuras ir ceļā uz pievienošanos. Sadarbībai būtu jāietver arī spēju veidošana un pastāvīga informācijas apmaiņa. Jauniešu loma turpmākajā Eiropas integrācijā ir ļoti svarīga, jo tieši viņi visvairāk atbalsta dalību ES.

3.2.   Politikas pasākumu ietekme uz paaudzēm

Politikas pasākumu ietekme uz paaudzēm

| 3.2.1. | EESK uzskata, ka ir būtiski, lai par visiem dalībvalstu tiesību aktiem, juridiski saistošiem aktiem, rīcībpolitikām, stratēģijām, programmām, pasākumiem un publiskajiem ieguldījumiem notiktu apspriešanās Jauniešu testa ietvaros, tiktu veikts ietekmes novērtējums, politikas plānošana (10) un iesniegti priekšlikumi ietekmes mazināšanas pasākumiem, kas vērsti uz jauniešu tiesību pārkāpumu un diskriminācijas novēršanu ar pastiprināti novecojošu sabiedrību saistītas ekonomikas (11) un globalizācijas apstākļos (12). |
| --- | --- |

3.2.1.

EESK uzskata, ka ir būtiski, lai par visiem dalībvalstu tiesību aktiem, juridiski saistošiem aktiem, rīcībpolitikām, stratēģijām, programmām, pasākumiem un publiskajiem ieguldījumiem notiktu apspriešanās Jauniešu testa ietvaros, tiktu veikts ietekmes novērtējums, politikas plānošana (10

11

12

| 3.2.2. | Šajā jomā Eiropā ir īstenoti pilotprojekti, veicot zinātniskus ietekmes pētījumus, uzraudzību (13) vai pat tiesību aktu projektu ex ante novērtēšanu jauniešu interesēs. Divas Eiropas valstis – Austrija un Vācija (14) – ir veikušas ex ante un ex post novērtējumus, kas ir īpaši interesanti. |
| --- | --- |

3.2.2.

Šajā jomā Eiropā ir īstenoti pilotprojekti, veicot zinātniskus ietekmes pētījumus, uzraudzību (13

ex ante

14

ex ante

ex post

| 3.2.3. | EESK norāda uz savu atzinumu par ES jauniešu testu (15), kurā tā mudina Eiropas un valstu iestādes nodrošināt pienācīgu jaunatnes organizāciju iesaisti, īstenot pasākumus un mehānismus, lai nodrošinātu, ka tiek ņemta vērā jaunatnes perspektīva, un veikt sistemātisku publiskās politikas ietekmes novērtējumu, pilnībā īstenojot “jauniešu testu”. |
| --- | --- |

3.2.3.

EESK norāda uz savu atzinumu par ES jauniešu testu (15

3.3.   Ekonomisko šķēršļu likvidēšana

Ekonomisko šķēršļu likvidēšana

| 3.3.1. | Pat ja jauniešu bezdarba līmenis samazinājās līdz zemākam līmenim nekā pirms Covid-19 pandēmijas (16), jauniešu nodarbinātība joprojām pārāk bieži ir nestabila (17) (pagaidu darbs, uz vaučeriem balstīts darbs, platformu darbs, gadījumdarbu ekonomika, kopdarbs utt.). Šāds darbs parasti ir slikti apmaksāts, ar neregulāru darba laiku un ierobežotu sociālo aizsardzību (apmaksātu brīvdienu, pensiju, slimības atvaļinājumu utt. ziņā) vai bez tās. |
| --- | --- |

3.3.1.

Pat ja jauniešu bezdarba līmenis samazinājās līdz zemākam līmenim nekā pirms Covid-19 pandēmijas (16

17

| 3.3.2. | ES un dalībvalstu prioritātei ir jābūt jauniešu iekļaušanai darba tirgū, nodrošinot kvalitatīvu nodarbinātību un uzlabojot spējas sasniegt jauniešus, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. Šajā saistībā EESK mudina prezidentvalsti Spāniju apsvērt jaunatnes prasības attiecībā uz pašlaik izskatāmajiem tiesību aktiem, kas ir īpaši svarīgi jaunajiem eiropiešiem – saistoši pasākumi kvalitatīvas stažēšanās nodrošināšanai (18) un direktīva par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu un sociālo partneru autonomiju. |
| --- | --- |

3.3.2.

ES un dalībvalstu prioritātei ir jābūt jauniešu iekļaušanai darba tirgū, nodrošinot kvalitatīvu nodarbinātību un uzlabojot spējas sasniegt jauniešus, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. Šajā saistībā EESK mudina prezidentvalsti Spāniju apsvērt jaunatnes prasības attiecībā uz pašlaik izskatāmajiem tiesību aktiem, kas ir īpaši svarīgi jaunajiem eiropiešiem – saistoši pasākumi kvalitatīvas stažēšanās nodrošināšanai (18

| 3.3.3. | EESK mudina dalībvalstis izmantot nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos (NANP), ESF+ un citos esošajos fondos paredzēto finansējumu, lai attīstītu saimniecisko darbību, it īpaši MVU un nozares, kas ir būtiskas Eiropas stratēģiskajai autonomijai (piemēram, nozares, kurās noris divējādā pārkārtošanās), veicinātu pašnodarbinātību un uzņēmējdarbību, radītu pilnīgas un produktīvas nodarbinātības darbvietas un, ja nepieciešams, pilnveidotu jauniešu prasmes, īpašu uzmanību pievēršot beztermiņa darba līgumiem un pienācīgiem darba nosacījumiem, kas ierobežo nestabilu dzīves un darba apstākļu risku (19), ņemot vērā valstu tiesisko regulējumu un koplīgumus. |
| --- | --- |

3.3.3.

EESK mudina dalībvalstis izmantot nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos (NANP), ESF+ un citos esošajos fondos paredzēto finansējumu, lai attīstītu saimniecisko darbību, it īpaši MVU un nozares, kas ir būtiskas Eiropas stratēģiskajai autonomijai (piemēram, nozares, kurās noris divējādā pārkārtošanās), veicinātu pašnodarbinātību un uzņēmējdarbību, radītu pilnīgas un produktīvas nodarbinātības darbvietas un, ja nepieciešams, pilnveidotu jauniešu prasmes, īpašu uzmanību pievēršot beztermiņa darba līgumiem un pienācīgiem darba nosacījumiem, kas ierobežo nestabilu dzīves un darba apstākļu risku (19

| 3.3.4. | Straujas izmaiņas darba tirgū, ko daļēji izraisa zaļā un digitālā pārkārtošanās, uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka izglītības un apmācības programmas un kvalifikācijas joprojām ir aktuālas un atbilst darba devēju mainīgajām prasmju vajadzībām. Ir būtiski attīstīt gan zaļās un digitālās pārkārtošanās procesam nepieciešamās prasmes, gan augšupējas pieejas mācību programmu atjaunināšanai. Jauniešiem ir vajadzīgas dažādas digitālās, zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) un transversālās prasmes, kā arī spēja pielāgoties. Digitālo un STEM prasmju uzlabošana ir būtiski svarīga efektīvai dzimumu līdztiesībai, jo līdz ar to vairāk sieviešu varētu konkurēt nākotnes darbvietās un mazināt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības. Dzimumu līdztiesības tematam vajadzētu būt daļai no izglītības programmas. Ir jāizstrādā un jāīsteno stratēģijas, kas veicina integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai. |
| --- | --- |

3.3.4.

Straujas izmaiņas darba tirgū, ko daļēji izraisa zaļā un digitālā pārkārtošanās, uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka izglītības un apmācības programmas un kvalifikācijas joprojām ir aktuālas un atbilst darba devēju mainīgajām prasmju vajadzībām. Ir būtiski attīstīt gan zaļās un digitālās pārkārtošanās procesam nepieciešamās prasmes, gan augšupējas pieejas mācību programmu atjaunināšanai. Jauniešiem ir vajadzīgas dažādas digitālās, zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM

STEM

| 3.3.5. | Eiropas Savienībā būtu jāuzlabo uzņēmējdarbības gars. Aptuveni 40–45 % jauniešu ir ieinteresēti uzņēmējdarbībā, taču tikai 7 % ir pašnodarbināti. Jaunieši veido 11 % no “zudušajiem” uzņēmējiem Eiropas Savienībā (20). Viņi saskaras ar dažādiem būtiskiem šķēršļiem uzņēmumu izveidē, tostarp ar uzņēmējdarbības prasmju trūkumu. |
| --- | --- |

3.3.5.

Eiropas Savienībā būtu jāuzlabo uzņēmējdarbības gars. Aptuveni 40–45 % jauniešu ir ieinteresēti uzņēmējdarbībā, taču tikai 7 % ir pašnodarbināti. Jaunieši veido 11 % no “zudušajiem” uzņēmējiem Eiropas Savienībā (20

| 3.3.6. | Atsaucoties uz Eiropas Prasmju gadu, EESK uzsver mūžizglītības nozīmīgumu un transversālo prasmju nepieciešamību (21). Finanšpratība un zināšanas par darba ņēmēju tiesībām ir prasmes, kas visiem jauniešiem ir jāapgūst un jāpārvalda, lai īstenotu savu potenciālu. Dalībvalstīm būtu jāapsver elastīgu mācīšanās iespēju ieviešana (22) un neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā iegūto prasmju labāka atzīšana. |
| --- | --- |

3.3.6.

Atsaucoties uz Eiropas Prasmju gadu, EESK uzsver mūžizglītības nozīmīgumu un transversālo prasmju nepieciešamību (21

22

| 3.3.7. | Daudzām jaunām sievietēm joprojām ir jāizvēlas starp ģimeni un karjeru, jo ir objektīvi sarežģīti panākt darba un privātās dzīves līdzsvaru. Tāpēc jaunas sievietes, kurām ģimenes apstākļu dēļ ir mazāka piekļuve nodarbinātībai, arī biežāk nonāk nabadzībā un viņām ir mazāk iespēju no tās izkļūt. Ieguldījumi materiālā un nemateriālā (23) bērnu aprūpes infrastruktūrā un ilgtermiņa aprūpes iestādēs varētu ievērojami veicināt sieviešu pilnīgu nodarbinātību. |
| --- | --- |

3.3.7.

Daudzām jaunām sievietēm joprojām ir jāizvēlas starp ģimeni un karjeru, jo ir objektīvi sarežģīti panākt darba un privātās dzīves līdzsvaru. Tāpēc jaunas sievietes, kurām ģimenes apstākļu dēļ ir mazāka piekļuve nodarbinātībai, arī biežāk nonāk nabadzībā un viņām ir mazāk iespēju no tās izkļūt. Ieguldījumi materiālā un nemateriālā (23

| 3.3.8. | Jauniešu ekonomiskās autonomijas nodrošināšana ir ļoti svarīga, jo tā arī ļauj viņiem kļūt par aktīviem pilsoņiem. Itālijā ar paaudžu plaisas indeksu (24) tiek mērīts to šķēršļu apmērs, ar kuriem jaunieši saskaras ekonomiskās un sociālās autonomijas panākšanā, un tas ir nozīmīgākais satvars nākotnes Jauniešu testam (25). Līdzīgs projekts, lai gan ar nedaudz atšķirīgu taksonomiju un rādītājiem (26), ir veikts Lielbritānijā (Intergenerational Fairness Index) un parāda arvien drūmāku ainu attiecībā uz jauniešu perspektīvām visā Eiropā (27). Vācijai (28), Austrijai (29) un Flandrijai jau ir pieredze saistībā ar regulējuma ietekmes novērtējumu (RIN) attiecībā uz jauniešiem (30). EESK atzīst, ka šādas prakses ir svarīgas, un mudina visas dalībvalstis smelties iedvesmu no šiem labajiem piemēriem. |
| --- | --- |

3.3.8.

Jauniešu ekonomiskās autonomijas nodrošināšana ir ļoti svarīga, jo tā arī ļauj viņiem kļūt par aktīviem pilsoņiem. Itālijā ar paaudžu plaisas indeksu (24

25

26

Intergenerational Fairness Index

27

28

29

30

3.4.   Seksuāla un ar dzimumu saistīta vardarbība

Seksuāla un ar dzimumu saistīta vardarbība

| 3.4.1. | Lai gan pēdējos gados ir panākts ievērojams progress, joprojām ir daudz jauniešu, kuri ziņo par vardarbības gadījumiem seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ. EESK uzskata, ka būtu jāuzlabo tādas iespējas kā patversmes un projekti, kas reintegrē cilvēkus sabiedrībā, lai nodrošinātu, ka cilvēkiem ir pieejami instrumenti, ar kuriem pārvarēt traumas un atbalstīt no vardarbības un jebkāda veida diskriminācijas cietušos. Būtiski ir arī juridiskie, veselības, psiholoģiskie un sociālās mediācijas pakalpojumi. |
| --- | --- |

3.4.1.

Lai gan pēdējos gados ir panākts ievērojams progress, joprojām ir daudz jauniešu, kuri ziņo par vardarbības gadījumiem seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ. EESK uzskata, ka būtu jāuzlabo tādas iespējas kā patversmes un projekti, kas reintegrē cilvēkus sabiedrībā, lai nodrošinātu, ka cilvēkiem ir pieejami instrumenti, ar kuriem pārvarēt traumas un atbalstīt no vardarbības un jebkāda veida diskriminācijas cietušos. Būtiski ir arī juridiskie, veselības, psiholoģiskie un sociālās mediācijas pakalpojumi.

| 3.4.2. | Skolās un darbvietā būtu jāsāk izglītojošas kampaņas par šiem jautājumiem, lai veicinātu cieņu pret daudzveidību. Kampaņās būtu ne tikai jāpēta šie jautājumi, bet arī jānodrošina iespējas uzklausīt tos, kuri cietuši no ar dzimumu saistītas vardarbības un diskriminācijas, un runāt ar viņiem. Lai šīs iniciatīvas izdotos, EESK uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt sociālo partneru, organizētas pilsoniskās sabiedrības un izglītības iestāžu aktīvu iesaistīšanos. |
| --- | --- |

3.4.2.

Skolās un darbvietā būtu jāsāk izglītojošas kampaņas par šiem jautājumiem, lai veicinātu cieņu pret daudzveidību. Kampaņās būtu ne tikai jāpēta šie jautājumi, bet arī jānodrošina iespējas uzklausīt tos, kuri cietuši no ar dzimumu saistītas vardarbības un diskriminācijas, un runāt ar viņiem. Lai šīs iniciatīvas izdotos, EESK uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt sociālo partneru, organizētas pilsoniskās sabiedrības un izglītības iestāžu aktīvu iesaistīšanos.

| 3.4.3. | ES un pasaulē katra trešā sieviete ir piedzīvojusi fizisku vai seksuālu vardarbību. Šobrīd aptuveni katra piektā meitene ir cietusi no seksuālas izmantošanas. Vardarbība tiešsaistē pieaug; katrs otrais jaunietis tiešsaistē cieš no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu (31). EESK aicina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, pēc iespējas ātrāk ratificēt Stambulas konvenciju (32). |
| --- | --- |

3.4.3.

ES un pasaulē katra trešā sieviete ir piedzīvojusi fizisku vai seksuālu vardarbību. Šobrīd aptuveni katra piektā meitene ir cietusi no seksuālas izmantošanas. Vardarbība tiešsaistē pieaug; katrs otrais jaunietis tiešsaistē cieš no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu (31

32

3.5.   Psiholoģiskie un emocionālie ierobežojumi un diskriminācija

Psiholoģiskie un emocionālie ierobežojumi un diskriminācija

| 3.5.1. | Kā skaidri norādīts Ženēvas labklājības hartā, ar ko ir vainagojusies Pasaules Veselības organizācijas atbalstītā 10. globālā konference par veselības veicināšanu (2021. gads) (33), pozitīvs priekšstats par veselību paredz fiziskās labbūtības komponentu apvienošanu ar garīgās un sociālās labbūtības komponentiem. |
| --- | --- |

3.5.1.

Kā skaidri norādīts Ženēvas labklājības hartā, ar ko ir vainagojusies Pasaules Veselības organizācijas atbalstītā 10. globālā konference par veselības veicināšanu (2021. gads) (33

| 3.5.2. | Jauniešu labbūtību un garīgo veselību ietekmē daudzi aspekti. Izslēgšana, stigmatizācija, nestabili ģimenes apstākļi un nestabilas darbvietas ir aspekti, kas var palielināt risku piedzīvot garīgās veselības problēmas. Aprūpes trūkums izraisa sekas, kas izplatās no pusaudžu vecuma līdz pieaugušo vecumam un vēl ilgāk, apdraudot fizisko un garīgo veselību un ierobežojot iespējas dzīvot pilnvērtīgu dzīvi. |
| --- | --- |

3.5.2.

Jauniešu labbūtību un garīgo veselību ietekmē daudzi aspekti. Izslēgšana, stigmatizācija, nestabili ģimenes apstākļi un nestabilas darbvietas ir aspekti, kas var palielināt risku piedzīvot garīgās veselības problēmas. Aprūpes trūkums izraisa sekas, kas izplatās no pusaudžu vecuma līdz pieaugušo vecumam un vēl ilgāk, apdraudot fizisko un garīgo veselību un ierobežojot iespējas dzīvot pilnvērtīgu dzīvi.

| 3.5.3. | EESK uzsver, cik būtiski ir attīstīt pusaudžu sociālās un emocionālās prasmes un sniegt bezmaksas psiholoģisku un sociālu atbalstu skolās un citās lielās grupās, lai veicinātu garīgo veselību un cīnītos pret vardarbību un iebiedēšanu, kas var notikt jebkurā vietā un jebkurā veidā (tostarp tiešsaistē). |
| --- | --- |

3.5.3.

EESK uzsver, cik būtiski ir attīstīt pusaudžu sociālās un emocionālās prasmes un sniegt bezmaksas psiholoģisku un sociālu atbalstu skolās un citās lielās grupās, lai veicinātu garīgo veselību un cīnītos pret vardarbību un iebiedēšanu, kas var notikt jebkurā vietā un jebkurā veidā (tostarp tiešsaistē).

| 3.5.4. | Jauniešu vidū bieži tiek runāts par kolektīvo vientulību, proti, stāvokli, kad mūsdienu paaudzes pārstāvji jūtas vientuļi citu vidū. Tomēr šis fakts slēpj arī citu parādību: pasivitāti, ko izraisa izolētība aizsardzības nolūkā. Tā ir strauji augoša sociālā fobija, ko bieži papildina vairāk vai mazāk akūti depresijas veidi, kas rodas laika gaitā. EESK atzinīgi vērtē secinājumus, kas 2022. gada 6. decembrī izdarīti Eiropas Jaunatnes gada noslēguma konferencē par tematu “Pieprasīt nākotni”, aicinot pievērst lielāku uzmanību profilaktiskai veselības aprūpei, cīņai pret garīgām slimībām un vientulību. |
| --- | --- |

3.5.4.

Jauniešu vidū bieži tiek runāts par kolektīvo vientulību, proti, stāvokli, kad mūsdienu paaudzes pārstāvji jūtas vientuļi citu vidū. Tomēr šis fakts slēpj arī citu parādību: pasivitāti, ko izraisa izolētība aizsardzības nolūkā. Tā ir strauji augoša sociālā fobija, ko bieži papildina vairāk vai mazāk akūti depresijas veidi, kas rodas laika gaitā. EESK atzinīgi vērtē secinājumus, kas 2022. gada 6. decembrī izdarīti Eiropas Jaunatnes gada noslēguma konferencē par tematu “Pieprasīt nākotni”, aicinot pievērst lielāku uzmanību profilaktiskai veselības aprūpei, cīņai pret garīgām slimībām un vientulību.

| 3.5.5. | Garīgā veselība var ietekmēt arī organisma spēju uzņemt barību – smagos gadījumos tas var ietekmēt fizisko veselību. Pēdējos gados ir palielinājusies nekontrolētas ēšanas izplatība, tā bieži vien ir saistīta ar aptaukošanos un metabolisko sindromu un ir arī garastāvokļa traucējumu, paaugstināta stresa un palielinātas sociālās trauksmes sekas. |
| --- | --- |

3.5.5.

Garīgā veselība var ietekmēt arī organisma spēju uzņemt barību – smagos gadījumos tas var ietekmēt fizisko veselību. Pēdējos gados ir palielinājusies nekontrolētas ēšanas izplatība, tā bieži vien ir saistīta ar aptaukošanos un metabolisko sindromu un ir arī garastāvokļa traucējumu, paaugstināta stresa un palielinātas sociālās trauksmes sekas.

| 3.5.6. | Veselīgs dzīvesveids palīdz novērst dažas hroniskas nepārnēsājamas slimības, piemēram, diabētu, sirds un asinsvadu slimības un dažus vēža veidus. Iespējas nodarboties ar sportu, socializēties un apmeklēt kultūras pasākumus ir ne tikai ārkārtīgi vērtīgs personīgās izaugsmes elements, bet tās ir arī cieši saistītas ar psiholoģiskās un fiziskās veselības uzlabošanos, un tāpēc šādas iespējas jānodrošina visiem jauniešiem. |
| --- | --- |

3.5.6.

Veselīgs dzīvesveids palīdz novērst dažas hroniskas nepārnēsājamas slimības, piemēram, diabētu, sirds un asinsvadu slimības un dažus vēža veidus. Iespējas nodarboties ar sportu, socializēties un apmeklēt kultūras pasākumus ir ne tikai ārkārtīgi vērtīgs personīgās izaugsmes elements, bet tās ir arī cieši saistītas ar psiholoģiskās un fiziskās veselības uzlabošanos, un tāpēc šādas iespējas jānodrošina visiem jauniešiem.

3.6.   Sociālie izaicinājumi

Sociālie izaicinājumi

| 3.6.1. | Pienācīgas vai vismaz pietiekamas algas trūkuma dēļ jaunieši bieži vien nevar īstenot dažus būtiskus dzīves soļus, piemēram, iegādāties vai īrēt mājokli vai izveidot ģimeni. Šāds aspekts izraisa neatgriezenisku demogrāfiskā līdzsvara destabilizāciju kontinentā, jo arvien vairāk jauniešu atsakās no ģimenes veidošanas. |
| --- | --- |

3.6.1.

Pienācīgas vai vismaz pietiekamas algas trūkuma dēļ jaunieši bieži vien nevar īstenot dažus būtiskus dzīves soļus, piemēram, iegādāties vai īrēt mājokli vai izveidot ģimeni. Šāds aspekts izraisa neatgriezenisku demogrāfiskā līdzsvara destabilizāciju kontinentā, jo arvien vairāk jauniešu atsakās no ģimenes veidošanas.

| 3.6.2. | Stāvokli pasliktina krīze nekustamā īpašuma tirgū, it īpaši lielajās pilsētās, kur cenas nav samērojamas ar algām, un grūtības, ar ko saskaras jaunieši, ja viņiem nav garantiju, lai saņemtu finansējumu no bankām. EESK uzskata, ka ir būtiski svarīgi palīdzēt jauniešiem segt mājokļa izmaksas un veicināt valsts mājokļu politiku, lai garantētu piekļuvi pienācīgam mājoklim, mudinot viņus dzīvot patstāvīgi un atbalstot viņus ģimenes dzīves plānošanā. |
| --- | --- |

3.6.2.

Stāvokli pasliktina krīze nekustamā īpašuma tirgū, it īpaši lielajās pilsētās, kur cenas nav samērojamas ar algām, un grūtības, ar ko saskaras jaunieši, ja viņiem nav garantiju, lai saņemtu finansējumu no bankām. EESK uzskata, ka ir būtiski svarīgi palīdzēt jauniešiem segt mājokļa izmaksas un veicināt valsts mājokļu politiku, lai garantētu piekļuvi pienācīgam mājoklim, mudinot viņus dzīvot patstāvīgi un atbalstot viņus ģimenes dzīves plānošanā.

| 3.6.3. | No otras puses, nedrīkst aizmirst, ka ģimenes, visdažādākajās formās, kādas var iedomāties, ir mūsdienu sabiedrības pamats – ģimenes un demogrāfiskais progress (vai vismaz stabilitāte) ir mūsu ekonomikas un attīstības modeļa pamatā. Ja nespēsim pienācīgi atbalstīt un iedrošināt jaunas ģimenes, būs jāpārdomā visa mūsu labklājības sistēma, un tas ir tikai viens aspekts. |
| --- | --- |

3.6.3.

No otras puses, nedrīkst aizmirst, ka ģimenes, visdažādākajās formās, kādas var iedomāties, ir mūsdienu sabiedrības pamats – ģimenes un demogrāfiskais progress (vai vismaz stabilitāte) ir mūsu ekonomikas un attīstības modeļa pamatā. Ja nespēsim pienācīgi atbalstīt un iedrošināt jaunas ģimenes, būs jāpārdomā visa mūsu labklājības sistēma, un tas ir tikai viens aspekts.

| 3.6.4. | Eiropā, kur iedzīvotāju novecošanās un paaudžu maiņas trūkums ietekmē demogrāfiskās tendences, ir nepieciešams patiesi pievērsties ģimenēm un saskaņot darba dzīvi un vecāku pienākumus. Vecāku atvaļinājuma palielināšana un pieejamu bērnu aprūpes iestāžu izveides paātrināšana dalībvalstīs, kur tās nav pieejamas, ir galvenie instrumenti dzimumu līdztiesības stiprināšanai un veicināšanai, jo tie nodrošina, ka abiem vecākiem ir iespēja pavadīt vairāk laika kopā ar bērniem, un veicina vienlīdzīgu dalību darba tirgū. |
| --- | --- |

3.6.4.

Eiropā, kur iedzīvotāju novecošanās un paaudžu maiņas trūkums ietekmē demogrāfiskās tendences, ir nepieciešams patiesi pievērsties ģimenēm un saskaņot darba dzīvi un vecāku pienākumus. Vecāku atvaļinājuma palielināšana un pieejamu bērnu aprūpes iestāžu izveides paātrināšana dalībvalstīs, kur tās nav pieejamas, ir galvenie instrumenti dzimumu līdztiesības stiprināšanai un veicināšanai, jo tie nodrošina, ka abiem vecākiem ir iespēja pavadīt vairāk laika kopā ar bērniem, un veicina vienlīdzīgu dalību darba tirgū.

3.7.   Ekoloģiskās un vides problēmas

Ekoloģiskās un vides problēmas

| 3.7.1. | Jaunieši ir svarīgi pārmaiņu un inovācijas veicinātāji un būtiski partneri Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un citu daudzpusēju nolīgumu un instrumentu, tostarp Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām un Eiropas zaļā kursa, īstenošanā. EESK aicina jēgpilnāk iesaistīt jauniešus klimatrīcībā un vides jautājumu risināšanā. |
| --- | --- |

3.7.1.

Jaunieši ir svarīgi pārmaiņu un inovācijas veicinātāji un būtiski partneri Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un citu daudzpusēju nolīgumu un instrumentu, tostarp Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām un Eiropas zaļā kursa, īstenošanā. EESK aicina jēgpilnāk iesaistīt jauniešus klimatrīcībā un vides jautājumu risināšanā.

| 3.7.2. | Izglītībai ir būtiska nozīme ilgtspējīgas attīstības panākšanā: jāņem vērā tas, cik svarīgi ir pilnveidot jauniešu prasmes tādās jomās kā klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās klimata pārmaiņām, kā arī aprites ekonomika. Turklāt bērnu izglītošana ilgtspējas jomā būtu jāatbalsta ar vecākiem paredzētu mūžizglītību un pilsonisko audzināšanu (34). |
| --- | --- |

3.7.2.

Izglītībai ir būtiska nozīme ilgtspējīgas attīstības panākšanā: jāņem vērā tas, cik svarīgi ir pilnveidot jauniešu prasmes tādās jomās kā klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās klimata pārmaiņām, kā arī aprites ekonomika. Turklāt bērnu izglītošana ilgtspējas jomā būtu jāatbalsta ar vecākiem paredzētu mūžizglītību un pilsonisko audzināšanu (34

| 3.7.3. | Pašlaik lauku apvidus apdraud iedzīvotāju skaita samazināšanās, jo tajos nav pakalpojumu un infrastruktūras vai tie ir nepietiekami. Mērķtiecīgi ieguldījumi šajos apvidos var palielināt konkurētspēju, radīt darbvietas un uzlabot dzīves kvalitāti, apvēršot minēto tendenci un mudinot jauniešus turp pārcelties. Turklāt viedas sinerģijas attīstīšana starp ilgtspēju, vietējās pārtikas ražošanu un tūrismu var sniegt jaunas iespējas jauniešiem iesaistīties jēgpilnā un ietekmīgā darbā lauku apvidos, tādējādi veicinot šo reģionu izaugsmi un vitalitāti. |
| --- | --- |

3.7.3.

Pašlaik lauku apvidus apdraud iedzīvotāju skaita samazināšanās, jo tajos nav pakalpojumu un infrastruktūras vai tie ir nepietiekami. Mērķtiecīgi ieguldījumi šajos apvidos var palielināt konkurētspēju, radīt darbvietas un uzlabot dzīves kvalitāti, apvēršot minēto tendenci un mudinot jauniešus turp pārcelties. Turklāt viedas sinerģijas attīstīšana starp ilgtspēju, vietējās pārtikas ražošanu un tūrismu var sniegt jaunas iespējas jauniešiem iesaistīties jēgpilnā un ietekmīgā darbā lauku apvidos, tādējādi veicinot šo reģionu izaugsmi un vitalitāti.

| 3.7.4. | Jaunieši ir viena no neaizsargātākajām un pret klimata pārmaiņu vidisko ietekmi jutīgākajām grupām (35). Ja globālā sasilšana nemazināsies, tā postoši ietekmēs bērnu un jauniešu veselību jūras līmeņa paaugstināšanās, karstuma viļņu, slimību, nepilnvērtīga uztura un citu apstākļu dēļ. Gandrīz 70 % cilvēku, kas jaunāki par 18 gadiem, sliecas uzskatīt, ka klimata pārmaiņas ir globāla mēroga ārkārtas situācija (36), un šādas bažas negatīvi ietekmē jauniešu emocionālo un psiholoģisko labbūtību. 2021. gadā veiktā pētījumā, kurā tika aptaujāti 10 000 jauniešu no visas pasaules, ir konstatēts, ka vairāk nekā 50 % aptaujāto jauniešu izjuta skumjas, satraukumu, dusmas, bezspēcību, bezpalīdzību un/vai vainas sajūtu saistībā ar klimata pārmaiņām, savukārt 45 % norādīja, ka viņu sajūtas par klimata pārmaiņām negatīvi ietekmē viņu ikdienas dzīvi un darbību (37). EESK aicina ES un tās dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā šo saistību, kā arī palielināt pētniecību un valdību spēju reaģēt klimatrīcības jomā. |
| --- | --- |

3.7.4.

Jaunieši ir viena no neaizsargātākajām un pret klimata pārmaiņu vidisko ietekmi jutīgākajām grupām (35

36

37

| 3.7.5. | EESK atgādina par savu atzinumu par jauniešu lomu zaļās pārkārtošanās procesā (38), kurā ierosināti dažādi pasākumi ar mērķi nodrošināt, lai jaunā paaudze uzņemtos vadību klimata un vides pārmaiņu jomā. |
| --- | --- |

3.7.5.

EESK atgādina par savu atzinumu par jauniešu lomu zaļās pārkārtošanās procesā (38

Briselē, 2023. gada 15. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  ESAO (2020. gads), Survey on COVID-19 and Youth, Parīze.

1

Survey on COVID-19 and Youth

(2)  Pasaules Ekonomikas forums (2017. gads), The Inclusive Growth and Development Report, Ženēva, 2017. gada janvāris.

2

The Inclusive Growth and Development Report

(3)  Padomes 2009. gada 27. novembra Rezolūcija par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010.–2018. gads) (OV C 311, 19.12.2009., 1. lpp.). Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija (2002. gada 27. jūnijs) par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (OV C 168, 13.7.2002., 2. lpp.).

3

(4)  Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (OV C 456, 18.12.2018., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (OV C 456, 18.12.2018., 1. lpp.), sk. 2. punktu daļā “Atzīst, ka”.

5

(6)  https://youth.europa.eu/eu-youth-dialogue_en

6

(7)  ESAO (2020. gads), Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for All Generations?, OECD Public Governance Reviews, OECD Publishing, Parīze, https://doi.org/10.1787/c3e5cb8a-en.

7

Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for All Generations?, OECD Public Governance Reviews, OECD Publishing

(8)  Šo pieeju nesen Itālijā pieņēma Itālijas Ministru padomes prezidentūra – Jaunatnes lietu departaments. Sk. Linee guida per la valutazione dell ‘impatto generazionale delle politiche pubbliche, 2022. gada jūlijs. Literatūras pārskatu sk. MONTI L., The NRRP and the generational divide. From measuring to the impact assessment of youth policies, Social Policies, IX, 1/2022. gada janvāris–aprīlis, 113. lpp.; CHEVALIER, T., – LONCLE, P. (2021. gads). Introduction: the Development of Youth Policies in Europe in Past Decades, Youth and Globalization, 3(1), 1–11.; WALTHER, A. (2021). et al. Regimes of youth participation? Comparative analysis of youth policies and participation across European cities. Young, 2021, 29.2: 191–209.WALLACE C. – BENDIT R. (2009) Youth Policies in Europe: Towards a Classification of Different Tendencies in Youth Policies in the European Union, Perspectives on European Politics and Society, 10:3, 441–458,

8

Linee guida per la valutazione dell ‘impatto generazionale delle politiche pubbliche,

MONTI L., The NRRP and the generational divide. From measuring to the impact assessment of youth policies, Social Policies,

CHEVALIER, T., – LONCLE, P.

Introduction: the Development of Youth Policies in Europe in Past Decades, Youth and Globalization, 3(1), 1–11.; WALTHER, A. (2021). et al. Regimes of youth participation? Comparative analysis of youth policies and participation across European cities

Young, 2021, 29.2: 191–209.WALLACE C. – BENDIT R. (2009) Youth Policies in Europe: Towards a Classification of Different Tendencies in Youth Policies in the European Union, Perspectives on European Politics and Society, 10:3, 441–458,

(9)  
  ROSOLIA A., TORRINI R. (2016. gads), The generation gap: a cohort analysis of earnings levels, dispersion and initial labor market conditions in Italy, 1974-2014, Occasional paper N. 366, Banca D’Italia, Roma (oriģinālais nosaukums: “Il gap generazionale: Un’analisi di coorte dei livelli e della dispersione dei salari e delle condizioni iniziali nel mercato del lavoro in Italia”, 1974–2014); MONTI L. (2022. gads). The Italian Puzzle of the European Youth Guarantee. International Development Policy, 2022. gada jūlijs.

9

ROSOLIA A., TORRINI R.

The generation gap: a cohort analysis of earnings levels, dispersion and initial labor market conditions in Italy, 1974-2014, Occasional paper N. 366, Banca D’Italia,

MONTI L.

The Italian Puzzle of the European Youth Guarantee

International Development Policy

(10)  
  ATKINSON A.B (2011. gads). Prosperity and fairness, Revised version of paper presented at the ECFIN Annual Research Conference, 2011. gada novembris.

10

ATKINSON A.B

Prosperity and fairness, Revised version of paper presented at the ECFIN Annual Research Conference,

(11)  Pasaules Ekonomikas forums (2023. gads), The Economy of a Super-Ageing Society, Longevity Economy Initiative, gadskārtējā sanāksme, Davosa, 2023. gada 18. janvāris. https://www.weforum.org/events/world-economic-forum-annual-meeting-2023/sessions/the-economy-of-a-super-ageing-society.

11

The Economy of a Super-Ageing Society, Longevity Economy Initiative,

(12)  
  JOSEFSSON J., WALL J. (2020) Empowered inclusion: theorizing global justice for children and youth, Globalizations, 17:6, 1043-1060, DOI: 10.1080/14747731.2020.1736853

12

JOSEFSSON J., WALL J. (2020) Empowered inclusion: theorizing global justice for children and youth, Globalizations, 17:6, 1043-1060, DOI: 10.1080/14747731.2020.1736853

(13)  Sk. Martinelli un Monti, L., Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo, publicēts Amministrazione in Cammino, 29.3.21; L. Monti, La valutazione di impatto generazionale delle politiche pubbliche: dalle linee guida del COVIGE al possibile Youth-check in Italia, publicēts Amministrazione in Cammino, 2022. gada 30. decembris.

13

Martinelli un Monti, L., Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo

Amministrazione in Cammino

L. Monti, La valutazione di impatto generazionale delle politiche pubbliche: dalle linee guida del COVIGE al possibile Youth-check in Italia, publicēts Amministrazione in Cammino

(14)  
  Cioffi, C., Pierattini, S.,
  Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani [Paaudžu atšķirību novēršana, izvērtējot jauniešiem paredzētu publisko politiku], Amministrazione in Cammino, 2023. gads.

14

Cioffi, C., Pierattini, S.,

Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani

Amministrazione in Cammino

(15)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES jauniešu tests” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 486, 21.12.2022., 46. lpp.).

15

(16)  
  Eurofound Yearbook 2022 Living and working in Europe, 2023. gada 4. maijs https://www.eurofound.europa.eu/publications/annual-report/2023/living-and-working-in-europe-2022.

16

Eurofound Yearbook 2022 Living and working in Europe

(17)  https://www.cedefop.europa.eu/en/tools/skills-intelligence/involuntary-part-time-employment?year=2020&country=EU#2; https://www.youthforum.org/topics/platform-work#:~:text=Young%20workers%20who%20are%20at,any%20policies%20on%20this%20topic

17

(18)  https://www.eesc.europa.eu/en/documents/resolution/long-lasting-legacy-european-year-youth-youth-mainstreaming-and-empowerment, “Neapmaksāta vai nekompensēta stažēšanās var ļoti negatīvi ietekmēt jauniešu pieredzi darba tirgū, un tā ir jāaizliedz.”

18

(19)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kā garantēt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību jauniešiem un nodrošināt jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, iekļaušanu, izmantojot pienācīgi izstrādātus nacionālos atveseļošanas plānus” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 152, 6.4.2022., 27. lpp.).

19

(20)  ESAO/Eiropas Komisija (2021. gads), The Missing Entrepreneurs 2021: Policies for Inclusive Entrepreneurship and Self-employment.

20

The Missing Entrepreneurs 2021: Policies for Inclusive Entrepreneurship and Self-employment

(21)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Prasmju gadu 2023” (COM(2022) 526 final – (2022)0326 (COD)) (OV C 100, 16.3.2023., 123. lpp.).

21

(22)  https://www.iiep.unesco.org/en/international-policy-forum-flexible-learning-pathways-higher-education-13759#:~:text=What%20are%20flexible%20learning%20pathways,the%20needs%20of%20diverse%20students

22

(23)  Ar to šeit ir domāta gan fiziskā infrastruktūra (uzņēmumu bērnudārzi, bērnu pieskatīšanas iespējas u. c.), gan konkrēti pakalpojumi (ekonomiskais atbalsts, digitālie pakalpojumi u. c.), kurus varētu tieši vai netieši ieguldīt, iesaistot un atzīstot trešo sektoru un aprūpes darbu.

23

(24)  Fondazione Bruno Visentini, Il Divario generazionale. La generazione Z e la permacrisi, V Rapporto 2022 [Paaudžu plaisa. Z paaudze un permakrīze]. https://www.osservatoriopolitichegiovanili.it/v-rapporto-2022; MONTI L., MARTINELLI V (2021. gads), Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo, Amministrazione in Cammino, 29.3.21.

24

Il Divario generazionale. La generazione Z e la permacrisi, V Rapporto 2022

MONTI L., MARTINELLI V

Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo, Amministrazione in Cammino

(25)  
  CIOFFI C., PIERATTINI S., (2023. gads), Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani, Amministrazione In Cammino, Roma.

25

CIOFFI C., PIERATTINI S.,

Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani, Amministrazione In Cammino

(26)  
  MONTI L (2017. gads). Diminishing prospects for young people: A comparison of the intergenerational fairness index and generational divide index in addressing the problem. Review of European Studies, 9. sēj., Nr. 4, 2017. gada decembris, 160.–164. lpp., ISSN: 1918-7173.

26

MONTI L

Diminishing prospects for young people: A comparison of the intergenerational fairness index and generational divide index in addressing the problem

Review of European Studies

(27)  
  LEACH J-BROCKS M., OSTENSVIK K, KLINGMAN D. (2016. gads), European Intergenerational Fairness Index: A crises for the young, Intergenerational Foundation, Londona https://www.if.org.uk/wp-content/uploads/2016/03/European-Intergenerational-Fairness-Index_Final-2016.pdf; LEACH J-HANTON A. (2014. gads), The IF Integenerational Fairness Index:2014 Edition, London, The Intergenerational Foundation.

27

LEACH J-BROCKS M., OSTENSVIK K, KLINGMAN D

European Intergenerational Fairness Index: A crises for the young, Intergenerational Foundation

LEACH J-HANTON A.

, The IF Integenerational Fairness Index:2014 Edition, London, The Intergenerational Foundation.

(28)  
  Kompentenzzentrum Jugend- Check (2022. gads), The Youth-Check in German Regulatory Impact Assessment for the Young Generation. The Youth-Check in Germany. 2022. gada aprīlis.

28

Kompentenzzentrum Jugend- Check

, The Youth-Check in German Regulatory Impact Assessment for the Young Generation. The Youth-Check in Germany

(29)  https://www.bundeskanzleramt.gv.at/agenda/jugend/jugendpolitik/jugend-check.html. Sk. arī Bundesrecht konsolidiert: Gesamte Rechtsvorschrift für WFA-Grundsatz-Verordnung, Fassung vom
  1.5.2023.

29

Bundesrecht konsolidiert: Gesamte Rechtsvorschrift für WFA-Grundsatz-Verordnung, Fassung vom

(30)  
  Kompentenzzentrum Jugend- Check (2022. gads), Starptautiskā konference par regulējuma ietekmes novērtējumu jaunajai paaudzei 2022. gada 9. maijā Berlīnē, 2022. gada jūnijs.

30

Kompentenzzentrum Jugend- Check

(31)  https://italy.representation.ec.europa.eu/notizie-ed-eventi/notizie/violenza-contro-le-donne-lue-istituisce-un-numero-di-assistenza-telefonica-livello-di-unione-e-2022-11-24_it#:~:text=%E2%80%9CLa%20violenza%20contro%20le%20donne,di%20violenza%20di%20genere%20online

31

(32)  Stambulas konvencijā vardarbība pret sievietēm ir atzīta par cilvēktiesību pārkāpumu, un šī konvencija palīdz izveidot tiesisko regulējumu Eiropas līmenī, lai aizsargātu sievietes pret vardarbību, kā arī novērstu un izskaustu vardarbību pret sievietēm un vardarbību ģimenē, kā arī sauktu pie atbildības par to.

32

(33)  Globālā konference par veselības veicināšanu, Pasaules Veselības organizācija, Ženēva, 2021. gada 13.–15. decembris.

33

(34)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Palielināt jauniešu iespējas ar izglītību panākt ilgtspējīgu attīstību” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 100, 16.3.2023., 38. lpp.).

34

(35)  https://www.undp.org/publications/aiming-higher-elevating-meaningful-youth-engagement-climate-action

35

(36)  
  UNDP un Oksfordas Universitāte, 2021. gads.

36

UNDP

(37)  
  Marks, et al, 2021. gads.

37

Marks, et al

(38)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Jauniešu loma zaļās pārkārtošanās procesā” (Izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Zviedrijas pieprasījuma) (OV C 184, 25.5.2023., 13. lpp.).

38

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētais grozījums ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīts debatēs (Reglamenta 74. panta 3. punkts).

2. GROZĪJUMS

SOC/759 – Sadarbība jaunatnes jomā

3.3.2. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| ES un dalībvalstu prioritātei ir jābūt jauniešu iekļaušanai darba tirgū, nodrošinot kvalitatīvu nodarbinātību un uzlabojot spējas sasniegt jauniešus, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. Šajā saistībā EESK mudina prezidentvalsti Spāniju apsvērt jaunatnes prasības attiecībā uz pašlaik izskatāmajiem tiesību aktiem, kas ir īpaši svarīgi jaunajiem eiropiešiem –
  saistoši
  pasākumi kvalitatīvas stažēšanās nodrošināšanai (1) un direktīva par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu un sociālo partneru autonomiju. | ES un dalībvalstu prioritātei ir jābūt jauniešu iekļaušanai darba tirgū, nodrošinot kvalitatīvu nodarbinātību un uzlabojot spējas sasniegt jauniešus, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. Šajā saistībā EESK mudina prezidentvalsti Spāniju apsvērt jaunatnes prasības attiecībā uz pašlaik izskatāmajiem tiesību aktiem, kas ir īpaši svarīgi jaunajiem eiropiešiem – pasākumi kvalitatīvas stažēšanās nodrošināšanai
  , kuru mērķi ir noteikti saskaņā ar apmācības un profesionālās integrācijas vajadzībām

   (1), un
  direktīvas
  par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā
  piemērošana
  , vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu un sociālo partneru autonomiju. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

ES un dalībvalstu prioritātei ir jābūt jauniešu iekļaušanai darba tirgū, nodrošinot kvalitatīvu nodarbinātību un uzlabojot spējas sasniegt jauniešus, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. Šajā saistībā EESK mudina prezidentvalsti Spāniju apsvērt jaunatnes prasības attiecībā uz pašlaik izskatāmajiem tiesību aktiem, kas ir īpaši svarīgi jaunajiem eiropiešiem –
  saistoši
  pasākumi kvalitatīvas stažēšanās nodrošināšanai (1) un direktīva par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu un sociālo partneru autonomiju.

ES un dalībvalstu prioritātei ir jābūt jauniešu iekļaušanai darba tirgū, nodrošinot kvalitatīvu nodarbinātību un uzlabojot spējas sasniegt jauniešus, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. Šajā saistībā EESK mudina prezidentvalsti Spāniju apsvērt jaunatnes prasības attiecībā uz pašlaik izskatāmajiem tiesību aktiem, kas ir īpaši svarīgi jaunajiem eiropiešiem – pasākumi kvalitatīvas stažēšanās nodrošināšanai
  , kuru mērķi ir noteikti saskaņā ar apmācības un profesionālās integrācijas vajadzībām

   (1), un
  direktīvas
  par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā
  piemērošana
  , vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu un sociālo partneru autonomiju.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 89 |
| --- | --- |
| Pret: | 137 |
| Atturas: | 10 |

Par:

89

Pret:

137

Atturas:

10

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/en/documents/resolution/long-lasting-legacy-european-year-youth-youth-mainstreaming-and-empowerment, “Neapmaksāta vai nekompensēta stažēšanās var ļoti negatīvi ietekmēt jauniešu pieredzi darba tirgū, un tā ir jāaizliedz.”

(1)  https://www.eesc.europa.eu/en/documents/resolution/long-lasting-legacy-european-year-youth-youth-mainstreaming-and-empowerment, “Neapmaksāta vai nekompensēta stažēšanās var ļoti negatīvi ietekmēt jauniešu pieredzi darba tirgū, un tā ir jāaizliedz.”

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 579. plenārsesija, 14.6.2023.–15.6.2023.

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/77 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/77

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kopīgiem noteikumiem preču remontēšanas veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2017/2394, Direktīvu (ES) 2019/771 un Direktīvu (ES) 2020/1828”

(COM(2023) 155 final – 2023/0083 (COD))

(2023/C 293/11)

| Ziņotājs: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Emilie PROUZET |

Ziņotājs:

Thierry LIBAERT

Thierry LIBAERT

Līdzziņotāja:

Emilie PROUZET

Emilie PROUZET

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 17.4.2023.
  Eiropas Savienības Padome, 12.4.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 2.6.2023. |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 66/0/0 |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 178/1/1 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 17.4.2023.

Eiropas Savienības Padome, 12.4.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

2.6.2023.

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

66/0/0

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

178/1/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu paketi, kuras mērķis ir veicināt produktu remontējamību un nodrošināt, lai šo iespēju varētu efektīvi un lietderīgi izmantot, rīkojoties no produkta dizaina izstrādes līdz aprites cikla beigām. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu paketi, kuras mērķis ir veicināt produktu remontējamību un nodrošināt, lai šo iespēju varētu efektīvi un lietderīgi izmantot, rīkojoties no produkta dizaina izstrādes līdz aprites cikla beigām.

| 1.2. | EESK uzskata, ka daži turpmāk izklāstītie pasākumi varētu palīdzēt stiprināt tiesību uz remontējamību efektivitāti. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka daži turpmāk izklāstītie pasākumi varētu palīdzēt stiprināt tiesību uz remontējamību efektivitāti.

| 1.3. | Patērētāja informētības uzlabošana nenoliedzami var stiprināt tiesības uz remontējamību. No šāda viedokļa pozitīvi vērtējama tādas valsts platformas izveide, kurā tiktu ietverta visa informācija, tomēr ir jāprecizē tās īstenošanas un atjaunināšanas nosacījumi. |
| --- | --- |

1.3.

Patērētāja informētības uzlabošana nenoliedzami var stiprināt tiesības uz remontējamību. No šāda viedokļa pozitīvi vērtējama tādas valsts platformas izveide, kurā tiktu ietverta visa informācija, tomēr ir jāprecizē tās īstenošanas un atjaunināšanas nosacījumi.

| 1.4. | Otrkārt, lai atvieglotu remonta iespēju izmantošanu, EESK atzinīgi vērtē ar juridisko garantiju saistīto pasākumu līdzsvaru, kas stiprina remontēšanas pienākumu, vienlaikus saglabājot patērētājam izvēli izmantot nomaiņu lielu neērtību gadījumā. Tomēr Komiteja uzskata, ka papildus izplatītāja remontēšanas pienākuma stiprināšanai reāli būtu jāievieš tiesības izplatītājam izmantot visus tiesiskās aizsardzības līdzekļus pret ražotāju (it īpaši attiecībā uz rezerves daļām un izmaksām). Tas tāpēc, ka izplatītāji pilda starpnieka funkciju ar patērētājiem, un viņiem vajadzētu būt iespējai saņemt atbalstu šajā ziņā. |
| --- | --- |

1.4.

Otrkārt, lai atvieglotu remonta iespēju izmantošanu, EESK atzinīgi vērtē ar juridisko garantiju saistīto pasākumu līdzsvaru, kas stiprina remontēšanas pienākumu, vienlaikus saglabājot patērētājam izvēli izmantot nomaiņu lielu neērtību gadījumā. Tomēr Komiteja uzskata, ka papildus izplatītāja remontēšanas pienākuma stiprināšanai reāli būtu jāievieš tiesības izplatītājam izmantot visus tiesiskās aizsardzības līdzekļus pret ražotāju (it īpaši attiecībā uz rezerves daļām un izmaksām). Tas tāpēc, ka izplatītāji pilda starpnieka funkciju ar patērētājiem, un viņiem vajadzētu būt iespējai saņemt atbalstu šajā ziņā.

| 1.5. | Lai atvieglotu remonta iespēju izmantošanu ārpus juridiskās garantijas, ir būtiski atbalstīt remonta pakalpojumu sniedzējus gan viņu profesionālās apmācības ietvaros, gan nodrošinot visiem remontētājiem piekļuvi informācijai, kas ir vajadzīga remonta un tehniskās apkopes veikšanai, kā arī nepieciešamajām rezerves daļām par saprātīgu cenu. |
| --- | --- |

1.5.

Lai atvieglotu remonta iespēju izmantošanu ārpus juridiskās garantijas, ir būtiski atbalstīt remonta pakalpojumu sniedzējus gan viņu profesionālās apmācības ietvaros, gan nodrošinot visiem remontētājiem piekļuvi informācijai, kas ir vajadzīga remonta un tehniskās apkopes veikšanai, kā arī nepieciešamajām rezerves daļām par saprātīgu cenu.

| 1.6. | Lai veicinātu produktu remontējamību jau produkta dizaina izstrādes posmā, tiek gatavots atsevišķs regulas projekts. Remontējamība būtu jāveicina ne tikai dizaina izstrādes posmā, bet arī pēc pārdošanas. Lai to īstenotu, pašlaik notiekošās intelektuālā īpašuma satvara modernizācijas ietvaros (1) EESK aicina Komisiju izskatīt iespēju veicināt dalīšanos ar datiem par rezerves daļām un produktu remontējamību. Vēl viena svira, kas jāstiprina, ir piekļuve 3D drukātām rezerves daļām vai drošām lietotām rezerves daļām, kā arī atbalsts pārjaunotiem produktiem. |
| --- | --- |

1.6.

Lai veicinātu produktu remontējamību jau produkta dizaina izstrādes posmā, tiek gatavots atsevišķs regulas projekts. Remontējamība būtu jāveicina ne tikai dizaina izstrādes posmā, bet arī pēc pārdošanas. Lai to īstenotu, pašlaik notiekošās intelektuālā īpašuma satvara modernizācijas ietvaros (1

| 1.7. | Konsekvences labad šīs tiesības uz remontējamību ir jābalsta arī uz tādas tīšas prakses, piemēram, serializēšanas, aizliegumu, kas kavē remontējamību tajos gadījumos, kad ir skaidrs, ka šāda prakse tiek izmantota tikai konkurences ierobežošanai rezerves daļu tirgū. |
| --- | --- |

1.7.

Konsekvences labad šīs tiesības uz remontējamību ir jābalsta arī uz tādas tīšas prakses, piemēram, serializēšanas, aizliegumu, kas kavē remontējamību tajos gadījumos, kad ir skaidrs, ka šāda prakse tiek izmantota tikai konkurences ierobežošanai rezerves daļu tirgū.

| 1.8. | Visbeidzot, ir jāpievēršas remonta kvalitātei, drošībai un izmaksām. Remonta pakalpojumu sniedzēju nostādīšana konkurences apstākļos, izmantojot saskaņotu veidlapu, kuras pamatā ir salīdzinoša informācija, ir labs līdzeklis tirgus pārmaiņu veicināšanai. Tomēr EESK uzskata, ka ir svarīgi iet tālāk un, pamatojoties uz valstu līmenī gūto pieredzi, jānosaka, kādi finanšu instrumenti varētu vislabāk pamudināt patērētājus produktus labot. |
| --- | --- |

1.8.

Visbeidzot, ir jāpievēršas remonta kvalitātei, drošībai un izmaksām. Remonta pakalpojumu sniedzēju nostādīšana konkurences apstākļos, izmantojot saskaņotu veidlapu, kuras pamatā ir salīdzinoša informācija, ir labs līdzeklis tirgus pārmaiņu veicināšanai. Tomēr EESK uzskata, ka ir svarīgi iet tālāk un, pamatojoties uz valstu līmenī gūto pieredzi, jānosaka, kādi finanšu instrumenti varētu vislabāk pamudināt patērētājus produktus labot.

| 1.9. | EESK atgādina, ka remontējamības jautājums attiecas uz visām ieinteresētajām personām, nevis tikai uz uzņēmumiem. Komiteja aicina Komisiju veicināt patērētāju informēšanas kampaņas par produktu apkopi un lietošanu, kā arī par remontu. |
| --- | --- |

1.9.

EESK atgādina, ka remontējamības jautājums attiecas uz visām ieinteresētajām personām, nevis tikai uz uzņēmumiem. Komiteja aicina Komisiju veicināt patērētāju informēšanas kampaņas par produktu apkopi un lietošanu, kā arī par remontu.

2.   Komisijas dokumenta kopsavilkums

Komisijas dokumenta kopsavilkums

| 2.1. | Direktīvas priekšlikums ir daļa no dokumentu kopuma, kas izstrādāts, lai veicinātu patērētāju lomu zaļās pārkārtošanās procesā. Direktīvas priekšlikums saskan ar virkni dokumentu, tostarp ar Eiropas zaļo kursu (2019. gada decembris), aprites ekonomikas rīcības plānu (2020. gada marts) un jauno Patērētāju tiesību aizsardzības programmu (2020. gada novembris). |
| --- | --- |

2.1.

Direktīvas priekšlikums ir daļa no dokumentu kopuma, kas izstrādāts, lai veicinātu patērētāju lomu zaļās pārkārtošanās procesā. Direktīvas priekšlikums saskan ar virkni dokumentu, tostarp ar Eiropas zaļo kursu (2019. gada decembris), aprites ekonomikas rīcības plānu (2020. gada marts) un jauno Patērētāju tiesību aizsardzības programmu (2020. gada novembris).

| 2.2. | Lai veicinātu neatbilstīgu preču remontu, Eiropas Komisija, dodama patērētājam līdzekļus, lai viņš varētu izvēlēties aprites ekonomiku, cenšas atjaunot patērētāju ietekmes iespējas divos galvenajos posmos:






  1) | iegādes brīdī saskaņā ar:






  a) | priekšlikumu regulai par produktu ilgtspējas ekodizainu, kurā ietvertas prasības attiecībā uz produktu dizainu un rezerves daļu pieejamību; un |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Lai veicinātu neatbilstīgu preču remontu, Eiropas Komisija, dodama patērētājam līdzekļus, lai viņš varētu izvēlēties aprites ekonomiku, cenšas atjaunot patērētāju ietekmes iespējas divos galvenajos posmos:

1)

iegādes brīdī saskaņā ar:

a)

priekšlikumu regulai par produktu ilgtspējas ekodizainu, kurā ietvertas prasības attiecībā uz produktu dizainu un rezerves daļu pieejamību; un

| b) | priekšlikumu direktīvai par patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam, kurā ietvertas prasības attiecībā uz informāciju tirdzniecības vietā par preču ilgizturību un remontējamību; |
| --- | --- |

b)

priekšlikumu direktīvai par patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam, kurā ietvertas prasības attiecībā uz informāciju tirdzniecības vietā par preču ilgizturību un remontējamību;

| 2) | un pēc pārdošanas:






  a) | saskaņā ar direktīvu, kurā precizēta juridiskā garantija, patērētājs garantijas periodā pēc produkta iegādes produkta defekta gadījumā var izvēlēties, vai neatbilstīgo produktu remontēt, vai nomainīt bez maksas. Remontēšanu var neizvēlēties gadījumos, kad tā izrādās neiespējama vai rada nesamērīgas izmaksas izplatītājam vai būtiskas neērtības patērētājam; |
| --- | --- | --- |

2)

un pēc pārdošanas:

a)

saskaņā ar direktīvu, kurā precizēta juridiskā garantija, patērētājs garantijas periodā pēc produkta iegādes produkta defekta gadījumā var izvēlēties, vai neatbilstīgo produktu remontēt, vai nomainīt bez maksas. Remontēšanu var neizvēlēties gadījumos, kad tā izrādās neiespējama vai rada nesamērīgas izmaksas izplatītājam vai būtiskas neērtības patērētājam;

| b) | šī remontējamības iniciatīva attiecas arī uz pēcpārdošanas periodu. |
| --- | --- |

b)

šī remontējamības iniciatīva attiecas arī uz pēcpārdošanas periodu.

| 2.3. | Priekšlikums direktīvai par kopīgiem noteikumiem preču remontēšanas veicināšanai attiecas uz produkta defektiem vai bojātiem produktiem līdztekus juridiskās garantijas periodam un pēc tā. Tajā galvenokārt ir paredzēti šādi četri pienākumi:






  — | vispārējs remontēšanas pienākums, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Priekšlikums direktīvai par kopīgiem noteikumiem preču remontēšanas veicināšanai attiecas uz produkta defektiem vai bojātiem produktiem līdztekus juridiskās garantijas periodam un pēc tā. Tajā galvenokārt ir paredzēti šādi četri pienākumi:

—

vispārējs remontēšanas pienākums,

| — | remonta informācijas veidlapas nodrošināšana par remontēšanu un remontētājiem, |
| --- | --- |

—

remonta informācijas veidlapas nodrošināšana par remontēšanu un remontētājiem,

| — | informācijas sniegšana par remontu, |
| --- | --- |

—

informācijas sniegšana par remontu,

| — | valsts platformas izveide informācijai par remontu un remontētājiem. |
| --- | --- |

—

valsts platformas izveide informācijai par remontu un remontētājiem.

Ar vienu pantu tiek grozīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/771 (2) par patērētāju tiesiskās aizsardzības līdzekļiem preču neatbilstības gadījumā (juridiskā garantija). Tajā noteikts, ka gadījumos, kad remonta izmaksas ir zemākas vai vienādas ar produkta nomaiņas izmaksām, produkts vispirms ir jāremontē un tikai tad – jānomaina.

2

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē direktīvas priekšlikuma mērķus, proti, veicināt reālas ES tiesības uz remontējamību. Komiteja uzskata, ka šis dokuments lietderīgi papildina iepriekšējos dokumentus par produktu ekodizainu, ES patērētāju iespēcināšanu un patērētāju informēšanu par vidiskuma norādēm. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzinīgi vērtē direktīvas priekšlikuma mērķus, proti, veicināt reālas ES tiesības uz remontējamību. Komiteja uzskata, ka šis dokuments lietderīgi papildina iepriekšējos dokumentus par produktu ekodizainu, ES patērētāju iespēcināšanu un patērētāju informēšanu par vidiskuma norādēm.

| 3.2. | Taču, kā Komisija to ir pareizi sapratusi, remonta attīstībai ir jābūt ES prioritātei. Remontēšana ir tāda ekonomikas modeļa centrā, kas ES ir jāveicina kopā ar uzņēmējiem (ražotājiem, izplatītājiem u. c.), patērētājiem un, plašākā nozīmē, ES pilsoņiem. Tāpēc EESK vēlas dalīties redzējumā par tiesībām uz remontējamību: tās nedrīkst palikt tikai formālas vai teorētiskas tiesības. ES likumdošanas pamatā ir jābūt kvalitatīvas remontēšanas piedāvājuma un pieprasījuma saglabāšanas principam, nodrošinot efektīvu piekļuvi remonta pakalpojumiem un veicinot patērētāju izvēli attiecībā uz remontu. |
| --- | --- |

3.2.

Taču, kā Komisija to ir pareizi sapratusi, remonta attīstībai ir jābūt ES prioritātei. Remontēšana ir tāda ekonomikas modeļa centrā, kas ES ir jāveicina kopā ar uzņēmējiem (ražotājiem, izplatītājiem u. c.), patērētājiem un, plašākā nozīmē, ES pilsoņiem. Tāpēc EESK vēlas dalīties redzējumā par tiesībām uz remontējamību: tās nedrīkst palikt tikai formālas vai teorētiskas tiesības. ES likumdošanas pamatā ir jābūt kvalitatīvas remontēšanas piedāvājuma un pieprasījuma saglabāšanas principam, nodrošinot efektīvu piekļuvi remonta pakalpojumiem un veicinot patērētāju izvēli attiecībā uz remontu.

| 3.3. | No vidiskā viedokļa produkta izmantošanas laika pagarināšana ir galvenais pasākums, kas ļauj samazināt patēriņa ietekmi. Protams, šis pagarinājums ir jāsaprot saskaņā ar aprites cikla analīzi, jo ne visu produktu izmantošanas laiks ir bezgalīgi jāpaildzina. Tāpēc EESK atbalsta noteikumu, kas remontējamības pienākumu saista ar produkta darbmūžu, kas katrai no produktu kategorijām noteikts deleģētajos aktos, kuri pieņemti saskaņā ar topošo Produktu ekodizaina regulu. |
| --- | --- |

3.3.

No vidiskā viedokļa produkta izmantošanas laika pagarināšana ir galvenais pasākums, kas ļauj samazināt patēriņa ietekmi. Protams, šis pagarinājums ir jāsaprot saskaņā ar aprites cikla analīzi, jo ne visu produktu izmantošanas laiks ir bezgalīgi jāpaildzina. Tāpēc EESK atbalsta noteikumu, kas remontējamības pienākumu saista ar produkta darbmūžu, kas katrai no produktu kategorijām noteikts deleģētajos aktos, kuri pieņemti saskaņā ar topošo Produktu ekodizaina regulu.

| 3.4. | Turklāt EESK piekrīt 2. pielikumā iekļautajam pirmajam attiecīgo produktu sarakstam. Komiteja arī atbalsta ideju papildināt šo sarakstu ar produktu kategorijām, kas noteiktas minēto deleģēto aktu 3.3. punktā. Tādējādi produkta dizains un remontējamība ir automātiski saistīti ar patērētājam sniegto informāciju un pienākumu tos remontēt. |
| --- | --- |

3.4.

Turklāt EESK piekrīt 2. pielikumā iekļautajam pirmajam attiecīgo produktu sarakstam. Komiteja arī atbalsta ideju papildināt šo sarakstu ar produktu kategorijām, kas noteiktas minēto deleģēto aktu 3.3. punktā. Tādējādi produkta dizains un remontējamība ir automātiski saistīti ar patērētājam sniegto informāciju un pienākumu tos remontēt.

| 3.5. | Sociālā un ekonomiskā ziņā remonts rada vērtību un kvalitatīvas darbvietas Eiropā. Saskaņā ar Gaïa (3) pētījumu remontdarbi rada 404 darbvietas uz 10 000 apstrādāto tonnu, respektīvi, piecdesmit reizes vairāk darbvietu nekā atkritumu apglabāšana. Tomēr EESK raizējas par to, ka profesionālā apmācība un tehniskās prasmes, kas vajadzīgas, lai šīs tiesības kļūtu efektīvas, ir nepietiekamas. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju ciešā saziņā ar arodorganizācijām ieviest visus instrumentus, lai izveidotu sākotnējās arodmācības un tālākizglītību labošanas jomā. |
| --- | --- |

3.5.

Sociālā un ekonomiskā ziņā remonts rada vērtību un kvalitatīvas darbvietas Eiropā. Saskaņā ar Gaïa

3

| 3.6. | Turklāt remontam ir liels potenciāls palielināt pirktspēju, it īpaši visnelabvēlīgākajā situācijā esošajām grupām, kuras parasti ir spiestas priekšlaicīgi iegādāties preces no jauna. |
| --- | --- |

3.6.

Turklāt remontam ir liels potenciāls palielināt pirktspēju, it īpaši visnelabvēlīgākajā situācijā esošajām grupām, kuras parasti ir spiestas priekšlaicīgi iegādāties preces no jauna.

| 3.7. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija direktīvas priekšlikumā ir pienācīgi ņēmusi vērā nepieciešamību rīkoties gan attiecībā uz garantijas laiku, gan uz periodu ārpus tās. Tas ir vēl jo svarīgāk tāpēc, ka juridiskās garantijas ilgums ir neviendabīgs (divi gadi lielākajā daļā valstu, trīs gadi Grieķijā, viss paredzamais produkta darbmūžs Somijā un Nīderlandē). Palielināta pārredzamība un skaidrība par to, kāda ir remonta prakse Eiropas mērogā, vai pat saskaņošana tiesisko satvaru līmenī arī ir viens no remontējamības tiesību izvēršanas priekšnosacījumiem. |
| --- | --- |

3.7.

EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija direktīvas priekšlikumā ir pienācīgi ņēmusi vērā nepieciešamību rīkoties gan attiecībā uz garantijas laiku, gan uz periodu ārpus tās. Tas ir vēl jo svarīgāk tāpēc, ka juridiskās garantijas ilgums ir neviendabīgs (divi gadi lielākajā daļā valstu, trīs gadi Grieķijā, viss paredzamais produkta darbmūžs Somijā un Nīderlandē). Palielināta pārredzamība un skaidrība par to, kāda ir remonta prakse Eiropas mērogā, vai pat saskaņošana tiesisko satvaru līmenī arī ir viens no remontējamības tiesību izvēršanas priekšnosacījumiem.

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

Īpašajās piezīmēs ir izklāstītas iespējas veikt uzlabojumus, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem un ņemot vērā šādu mērķi: panākt, lai patērētāji labprātāk izvēlētos remontēšanu, nevis nomaiņu.

4.1.   Uzlabot patērētāju informēšanu

Uzlabot patērētāju informēšanu

| 4.1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu uzlabot patērētāju informēšanu un nodrošināt, lai katrā dalībvalstī tiktu izveidota platforma remonta risinājumu apkopošanai. Pilnīgas un precīzas informācijas nodrošināšanas nolūkā ir svarīgi, lai tiktu skaidri norādīti šīs platformas izveides un pārvaldības noteikumi. |
| --- | --- |

4.1.1.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu uzlabot patērētāju informēšanu un nodrošināt, lai katrā dalībvalstī tiktu izveidota platforma remonta risinājumu apkopošanai. Pilnīgas un precīzas informācijas nodrošināšanas nolūkā ir svarīgi, lai tiktu skaidri norādīti šīs platformas izveides un pārvaldības noteikumi.

| 4.1.2. | Salīdzinājumā ar produkta nomaiņu, lai remontētu, ir nepieciešama informētība par nosacījumiem, kas saistīti ar remontu. Remonta pakalpojumu sniedzēju savstarpējā konkurence un remonta cenu, kārtības un kvalitātes pārredzamība, kas panākta ar pienākumu sagatavot remonta informācijas veidlapu, ļaus patērētājiem saņemt labākus piedāvājumus un tādējādi palielināt saremontēto produktu skaitu. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē vēlmi, piedāvājot Eiropas remonta informācijas veidlapu, saskaņot remontētāju sniegto informāciju. Komiteja aicina likumdevējas iestādes nodrošināt konsekvenci starp šo priekšlikumu, priekšlikumu par produktu ekodizainu un priekšlikumiem par vidiskuma norādēm. |
| --- | --- |

4.1.2.

Salīdzinājumā ar produkta nomaiņu, lai remontētu, ir nepieciešama informētība par nosacījumiem, kas saistīti ar remontu. Remonta pakalpojumu sniedzēju savstarpējā konkurence un remonta cenu, kārtības un kvalitātes pārredzamība, kas panākta ar pienākumu sagatavot remonta informācijas veidlapu, ļaus patērētājiem saņemt labākus piedāvājumus un tādējādi palielināt saremontēto produktu skaitu. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē vēlmi, piedāvājot Eiropas remonta informācijas veidlapu, saskaņot remontētāju sniegto informāciju. Komiteja aicina likumdevējas iestādes nodrošināt konsekvenci starp šo priekšlikumu, priekšlikumu par produktu ekodizainu un priekšlikumiem par vidiskuma norādēm.

| 4.1.3. | Cits jautājums: EESK atbalsta ES līmenī saskaņota remontējamības indeksa izveidi katrai produktu kategorijai, kā paredzēts regulas projektā par produktu ekodizainu un saskaņā ar Komitejas ieteikumiem. Komiteja aicina dalībvalstis apņemties izveidot šādu indeksu atbilstoši Eiropas projektam, jo pretējā gadījumā palielināsies izmaksas iesaistītajām personām un radīsies neskaidrība patērētājiem. |
| --- | --- |

4.1.3.

Cits jautājums: EESK atbalsta ES līmenī saskaņota remontējamības indeksa izveidi katrai produktu kategorijai, kā paredzēts regulas projektā par produktu ekodizainu un saskaņā ar Komitejas ieteikumiem. Komiteja aicina dalībvalstis apņemties izveidot šādu indeksu atbilstoši Eiropas projektam, jo pretējā gadījumā palielināsies izmaksas iesaistītajām personām un radīsies neskaidrība patērētājiem.

| 4.1.4. | Visbeidzot, ir vajadzīga ES mēroga informācijas un izpratnes veicināšanas kampaņa, kas palīdzētu izprast remontēšanas priekšrocības un principu “nepērc vairāk, pērc labāk”. Šajā izpratnes veicināšanas kampaņā būtu jāskaidro informācija par to, kā patērētājam jāveic produkta apkope. Šajā saistībā EESK atbalsta pasākumus, kas ierosināti priekšlikumā direktīvai par vidiskuma norādēm (green claims). |
| --- | --- |

4.1.4.

Visbeidzot, ir vajadzīga ES mēroga informācijas un izpratnes veicināšanas kampaņa, kas palīdzētu izprast remontēšanas priekšrocības un principu “nepērc vairāk, pērc labāk”. Šajā izpratnes veicināšanas kampaņā būtu jāskaidro informācija par to, kā patērētājam jāveic produkta apkope. Šajā saistībā EESK atbalsta pasākumus, kas ierosināti priekšlikumā direktīvai par vidiskuma norādēm (green claims

4.2.   Atvieglot remontēšanu

Atvieglot remontēšanu

| 4.2.1. | Remontēšana galvenokārt tiek veikta garantijas periodā. Šajā posmā jau ir veiksmīgi izdevies panākt, lai produkti tiktu remontēti, nevis aizstāti ar jauniem, un EESK to jau ir apstiprinājusi savā atzinumā “Patērētāji un zaļā pārkārtošanās” (4). Faktiski pārdevējam preces būs jāremontē par izmaksām, kas ir līdzvērtīgas vai zemākas par nomaiņas izmaksām, izņemot nesamērīguma vai neiespējamības gadījumā. Tādējādi tiek ietekmēta arī patērētāja izvēle starp nomaiņu un remontu. Tomēr patērētājs saglabā iespēju pieprasīt nomaiņu būtisku neērtību gadījumā, un tā tas var būt, piemēram, ar produktiem, kas vajadzīgi viņa ikdienas vai profesionālajā dzīvē. |
| --- | --- |

4.2.1.

Remontēšana galvenokārt tiek veikta garantijas periodā. Šajā posmā jau ir veiksmīgi izdevies panākt, lai produkti tiktu remontēti, nevis aizstāti ar jauniem, un EESK to jau ir apstiprinājusi savā atzinumā “Patērētāji un zaļā pārkārtošanās” (4

| 4.2.2. | Turklāt EESK uzskata: iespēja izplatītājam izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus pret ražotāju ir jāietver saistošos tiesību aktos un tādējādi jāgarantē, lai šis pasākums būtu darbotiesspējīgs un ekonomiski rentabls. Pienākums izplatītājam veikt remontu neatkarīgi no izmaksām ir jāpapildina ar efektīvu izplatītāja vēršanos pret ražotāju, izmantojot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, attiecībā uz piekļuvi rezerves daļām un izmaksu sadali. Šā pienākuma īstenošanai ir jābūt pietiekami vienkāršai, lai MVU būtu spējīgi to izpildīt. |
| --- | --- |

4.2.2.

Turklāt EESK uzskata: iespēja izplatītājam izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus pret ražotāju ir jāietver saistošos tiesību aktos un tādējādi jāgarantē, lai šis pasākums būtu darbotiesspējīgs un ekonomiski rentabls. Pienākums izplatītājam veikt remontu neatkarīgi no izmaksām ir jāpapildina ar efektīvu izplatītāja vēršanos pret ražotāju, izmantojot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, attiecībā uz piekļuvi rezerves daļām un izmaksu sadali. Šā pienākuma īstenošanai ir jābūt pietiekami vienkāršai, lai MVU būtu spējīgi to izpildīt.

| 4.2.3. | Būtisks solis uz priekšu ir arī dokumentā paredzētais ražotāja pienākums remontēt produktus pēc juridiskās garantijas perioda beigām. Konkurences apsvērumu dēļ būtiski ir, lai šis pienākums attiektos arī uz trešo valstu ražotājiem. EESK atgādina par nepieciešamību panākt, lai tiktu ieviesta pilnvaroto pārstāvju vai pat izplatīšanas centru atbildība. |
| --- | --- |

4.2.3.

Būtisks solis uz priekšu ir arī dokumentā paredzētais ražotāja pienākums remontēt produktus pēc juridiskās garantijas perioda beigām. Konkurences apsvērumu dēļ būtiski ir, lai šis pienākums attiektos arī uz trešo valstu ražotājiem. EESK atgādina par nepieciešamību panākt, lai tiktu ieviesta pilnvaroto pārstāvju vai pat izplatīšanas centru atbildība.

| 4.2.4. | Vēl viens aspekts ir tas, ka remonta punktu teritoriālais tīkls ir svarīgs remonta izmantošanas veicināšanas priekšnoteikums. EESK uzskata, ka Eiropā ir vajadzīgs lielāks skaits remontētāju, un tāpēc ir jāīsteno proaktīva profesionālās apmācības politika remonta jomā. Šī politika ir vēl jo vairāk nepieciešama tāpēc, ka remontētāja amats ir ievērojami mainījies kopš digitālo tehnoloģiju un savienoto produktu ieviešanas plašā mērogā. Papildus apmācībai būs vajadzīgas arī labi apmaksātas kvalitatīvas darbvietas, jo daudzās dalībvalstīs jau patlaban trūkst kvalificētu darbinieku, it īpaši amatniecībā. |
| --- | --- |

4.2.4.

Vēl viens aspekts ir tas, ka remonta punktu teritoriālais tīkls ir svarīgs remonta izmantošanas veicināšanas priekšnoteikums. EESK uzskata, ka Eiropā ir vajadzīgs lielāks skaits remontētāju, un tāpēc ir jāīsteno proaktīva profesionālās apmācības politika remonta jomā. Šī politika ir vēl jo vairāk nepieciešama tāpēc, ka remontētāja amats ir ievērojami mainījies kopš digitālo tehnoloģiju un savienoto produktu ieviešanas plašā mērogā. Papildus apmācībai būs vajadzīgas arī labi apmaksātas kvalitatīvas darbvietas, jo daudzās dalībvalstīs jau patlaban trūkst kvalificētu darbinieku, it īpaši amatniecībā.

| 4.2.5. | Remonta pakalpojumu izvēršana nozīmē to, ka ir jāpanāk, lai neatkarīgajiem remontētājiem būtu tādas pašas iespējas kā ražotāju pilnvarotajiem remontētājiem. EESK arī uzskata, ka Komisijai būtu jāatbalsta un jāveicina tādu jaunu uzņēmējdarbības modeļu attīstība kā profesionāli remonta pakalpojumi, remontdarbnīcas, “remonta kafejnīcas” u. c. Tāpēc Komiteja aicina palielināt remonta pakalpojumu sniegšanas punktu skaitu. |
| --- | --- |

4.2.5.

Remonta pakalpojumu izvēršana nozīmē to, ka ir jāpanāk, lai neatkarīgajiem remontētājiem būtu tādas pašas iespējas kā ražotāju pilnvarotajiem remontētājiem. EESK arī uzskata, ka Komisijai būtu jāatbalsta un jāveicina tādu jaunu uzņēmējdarbības modeļu attīstība kā profesionāli remonta pakalpojumi, remontdarbnīcas, “remonta kafejnīcas” u. c. Tāpēc Komiteja aicina palielināt remonta pakalpojumu sniegšanas punktu skaitu.

4.3.   Veicināt produktu remontējamību jau dizaina izstrādes posmā un pēc tam

Veicināt produktu remontējamību jau dizaina izstrādes posmā un pēc tam

| 4.3.1. | Lai gan plānotā novecošanās patiešām ir šķērslis remontam, EESK uzskata, ka uz to konkrētāk attiecas citas direktīvas. |
| --- | --- |

4.3.1.

Lai gan plānotā novecošanās patiešām ir šķērslis remontam, EESK uzskata, ka uz to konkrētāk attiecas citas direktīvas.

| 4.3.2. | Tomēr būtu pareizi, ja Komisija balstītos uz šo dokumentu par remontējamību un prasītu dalībvalstīm aizliegt jebkādu tīšu neremontējamības praksi. Tiesības uz remontējamību nevar pastāvēt, ja lietas ir izstrādātas tā, lai tās nevarētu remontēt. |
| --- | --- |

4.3.2.

Tomēr būtu pareizi, ja Komisija balstītos uz šo dokumentu par remontējamību un prasītu dalībvalstīm aizliegt jebkādu tīšu neremontējamības praksi. Tiesības uz remontējamību nevar pastāvēt, ja lietas ir izstrādātas tā, lai tās nevarētu remontēt.

| 4.3.3. | Noteiktu elementu marķēšana ar sērijas numuriem, kā tas notiek serializācijas gadījumā, vai neatdalāmība apgrūtina konkrētās preces elementu aizstāšanu vai liedz tos aizstāt. Serializēta elementa gadījumā – ja numurs neatbilst tam, kurš ir reģistrēts mātesplatē, tā kropļo vai bloķē iekārtas darbību. Šādas prakses dēļ labošana ir iespējama tikai ražotāja atzītajā vai sertificētajā tehniskajā tīklā, kas kaitē neatkarīgiem remontētājiem vai pārjaunotājiem, turklāt nav iespējama arī no aprites ekonomikas nākušu rezerves daļu izmantošana. EESK aicina Komisiju un dalībvalstis aizliegt šāda veida praksi, kas ir klaja šķēršļu likšana remontēšanai, un par to sodīt. |
| --- | --- |

4.3.3.

Noteiktu elementu marķēšana ar sērijas numuriem, kā tas notiek serializācijas gadījumā, vai neatdalāmība apgrūtina konkrētās preces elementu aizstāšanu vai liedz tos aizstāt. Serializēta elementa gadījumā – ja numurs neatbilst tam, kurš ir reģistrēts mātesplatē, tā kropļo vai bloķē iekārtas darbību. Šādas prakses dēļ labošana ir iespējama tikai ražotāja atzītajā vai sertificētajā tehniskajā tīklā, kas kaitē neatkarīgiem remontētājiem vai pārjaunotājiem, turklāt nav iespējama arī no aprites ekonomikas nākušu rezerves daļu izmantošana. EESK aicina Komisiju un dalībvalstis aizliegt šāda veida praksi, kas ir klaja šķēršļu likšana remontēšanai, un par to sodīt.

| 4.3.4. | Produktu ekodizaina regulas projekts paredz laikposmu, kurā rezerves daļām katrai produktu kategorijai jābūt pieejamām. Tomēr, ņemot vērā izaicinājumus, kas saistīti ar izejvielu trūkumu, EESK prasa Komisijai veicināt rezerves daļu ražošanu, izmantojot 3D drukāšanu. Tas nozīmē, ka ražotāji, kā daži to ir darījuši pēdējos gados, publicē savus 3D rasējumus, kad paši pārtrauc ražot šīs detaļas. Gaidāmās intelektuālā īpašuma satvara pārskatīšanas ietvaros Komiteja aicina Komisiju izvērtēt iespēju veicināt datu apmaiņu šo rezerves daļu saistībā un šo informāciju darīt zināmu, izmantojot platformu. |
| --- | --- |

4.3.4.

Produktu ekodizaina regulas projekts paredz laikposmu, kurā rezerves daļām katrai produktu kategorijai jābūt pieejamām. Tomēr, ņemot vērā izaicinājumus, kas saistīti ar izejvielu trūkumu, EESK prasa Komisijai veicināt rezerves daļu ražošanu, izmantojot 3D drukāšanu. Tas nozīmē, ka ražotāji, kā daži to ir darījuši pēdējos gados, publicē savus 3D rasējumus, kad paši pārtrauc ražot šīs detaļas. Gaidāmās intelektuālā īpašuma satvara pārskatīšanas ietvaros Komiteja aicina Komisiju izvērtēt iespēju veicināt datu apmaiņu šo rezerves daļu saistībā un šo informāciju darīt zināmu, izmantojot platformu.

| 4.3.5. | EESK vēlas, lai ES atbalstītu ierīču pārjaunošanu, jo tai ir tādi paši ekonomiskie un vidiskie mērķi kā remontējamībai. |
| --- | --- |

4.3.5.

EESK vēlas, lai ES atbalstītu ierīču pārjaunošanu, jo tai ir tādi paši ekonomiskie un vidiskie mērķi kā remontējamībai.

4.4.   Risināt jautājumu par remonta izmaksām

Risināt jautājumu par remonta izmaksām

| 4.4.1. | Tā kā remonta izmaksas ir viens no galvenajiem šķēršļiem remontam, ierosinātās direktīvas noteikumi jāpapildina ar priekšlikumiem, kuru mērķis ir samazināt remonta izmaksas patērētājam. |
| --- | --- |

4.4.1.

Tā kā remonta izmaksas ir viens no galvenajiem šķēršļiem remontam, ierosinātās direktīvas noteikumi jāpapildina ar priekšlikumiem, kuru mērķis ir samazināt remonta izmaksas patērētājam.

| 4.4.2. | EESK uzskata: ārpus juridiskās garantijas perioda remonta informācijas veidlapas plaša izmantošana, kas ļauj uzzināt remonta cenu un nostāda remontētājus savstarpējas konkurences situācijā, veicina remontēšanu un remonta izmaksu samazināšanos. |
| --- | --- |

4.4.2.

EESK uzskata: ārpus juridiskās garantijas perioda remonta informācijas veidlapas plaša izmantošana, kas ļauj uzzināt remonta cenu un nostāda remontētājus savstarpējas konkurences situācijā, veicina remontēšanu un remonta izmaksu samazināšanos.

| 4.4.3. | Lai mazinātu remonta izmaksas, ES var veicināt lietotu rezerves daļu izmantošanu. EESK pauž nožēlu, ka drošu un reciklētu lietotu preču materiālu vai rezerves daļu tirgus pašlaik ir diezgan ierobežots un nekonkurētspējīgs infrastruktūras trūkuma un atbilstīgu tiesību aktu neesamības dēļ. |
| --- | --- |

4.4.3.

Lai mazinātu remonta izmaksas, ES var veicināt lietotu rezerves daļu izmantošanu. EESK pauž nožēlu, ka drošu un reciklētu lietotu preču materiālu vai rezerves daļu tirgus pašlaik ir diezgan ierobežots un nekonkurētspējīgs infrastruktūras trūkuma un atbilstīgu tiesību aktu neesamības dēļ.

| 4.4.4. | Komisijai ir jārīkojas vēl apņēmīgāk un konkrēti jāpanāk, lai signāls par remonta cenām piesaistītu vairāk. Komisijai jāpārliecina dalībvalstis veikt pasākumus šajā virzienā. Tāpēc EESK uzskata, ka noteikti jāveicina nodokļu atvieglojumi vai citi kompensācijas pasākumi remontējamības sekmēšanai. Pamatojoties uz valsts līmenī jau gūto pieredzi, ir jānosaka piemērotākie instrumenti lietotu preču un remonta tirgus stimulēšanai. |
| --- | --- |

4.4.4.

Komisijai ir jārīkojas vēl apņēmīgāk un konkrēti jāpanāk, lai signāls par remonta cenām piesaistītu vairāk. Komisijai jāpārliecina dalībvalstis veikt pasākumus šajā virzienā. Tāpēc EESK uzskata, ka noteikti jāveicina nodokļu atvieglojumi vai citi kompensācijas pasākumi remontējamības sekmēšanai. Pamatojoties uz valsts līmenī jau gūto pieredzi, ir jānosaka piemērotākie instrumenti lietotu preču un remonta tirgus stimulēšanai.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://single-market-economy.ec.europa.eu/industry/strategy/intellectual-property/industrial-design-protection_lv

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/771 (2019. gada 20. maijs) par atsevišķiem preču pārdošanas līgumu aspektiem, ar kuru groza Regulu (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK un atceļ Direktīvu 1999/44/EK (OV L 136, 22.5.2019., 28. lpp.).

2

(3)  
  Gaïa, “
  Zero Waste and Economic Recovery. The job creation potential of zero waste solution
  ”, 2021. g.

3

Gaïa

Zero Waste and Economic Recovery. The job creation potential of zero waste solution

(4)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam, nodrošinot viņiem labāku aizsardzību pret negodīgu praksi un viņu labāku informētību, groza Direktīvu 2005/29/EK un Direktīvu 2011/83/ES” (COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)) (OV C 443, 22.11.2022., 75. lpp.).

4

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/82

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2009/102/EK un (ES) 2017/1132 attiecībā uz turpmāku digitālo rīku un procesu izmantošanas paplašināšanu un modernizēšanu sabiedrību tiesību jomā”

(COM(2023) 177 final – 2023/0089 (COD))

(2023/C 293/12)

| Ziņotāja: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Franca SALIS-MADINIER

Franca SALIS-MADINIER

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 17.4.2023.
  Eiropas Savienības Padome, 21.4.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 2.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 199/2/7 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 17.4.2023.

Eiropas Savienības Padome, 21.4.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

2.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

199/2/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kura mērķis ir uzlabot gan informācijas apjomu, kas publiski pieejams par sabiedrībām, izmantojot Uzņēmējdarbības reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu (BRIS), gan šīs informācijas ticamību un uzticamību. Šis priekšlikums dotu labumu ne tikai MVU, kuriem vajadzīga ticama informācija savu pārrobežu darbību atbalstam, bet arī citām uzņēmējdarbības pārredzamībā ieinteresētajām personām, piemēram, lieliem uzņēmumiem, akcionāriem, kreditoriem, patērētājiem un darbiniekiem. Priekšlikumam būtu arī jāpalīdz uzņēmumiem samazināt izmaksas un ietaupīt laiku pārrobežu situācijās vajadzīgās informācijas sniegšanai. Priekšlikums turpinās veicināt vienotā tirgus un digitālā vienotā tirgus pilnīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kura mērķis ir uzlabot gan informācijas apjomu, kas publiski pieejams par sabiedrībām, izmantojot Uzņēmējdarbības reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu (BRIS

| 1.2. | EESK atbalsta digitālo rīku plašāku izmantošanu, lai nodrošinātu pārrobežu darbībās iesaistīto uzņēmumu un iestāžu savstarpējo saziņu, kā arī principa “digitāls pēc noklusējuma” piemērošanu ar nosacījumu, ka neviens netiek atstāts novārtā. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atbalsta digitālo rīku plašāku izmantošanu, lai nodrošinātu pārrobežu darbībās iesaistīto uzņēmumu un iestāžu savstarpējo saziņu, kā arī principa “digitāls pēc noklusējuma” piemērošanu ar nosacījumu, ka neviens netiek atstāts novārtā.

| 1.3. | EESK atbalsta priekšlikumu paplašināt darbības jomu, iekļaujot tajā partnerības, uzņēmumu grupas un trešo valstu uzņēmumu filiāles (7., 13., 13.a, 14. un 36. pants). Tā kā ievērojamu uzņēmējdarbības daļu veido arī kooperatīvi un fondi, EESK iesaka paplašināt darbības jomu, iekļaujot direktīvā arī šāda veida uzņēmumus un pieprasot piekļuvi BRIS, ja valstu reģistros jau ir iekļauta informācija par šāda veida sabiedrībām. |
| --- | --- |

1.3.

EESK atbalsta priekšlikumu paplašināt darbības jomu, iekļaujot tajā partnerības, uzņēmumu grupas un trešo valstu uzņēmumu filiāles (7., 13., 13.a, 14. un 36. pants). Tā kā ievērojamu uzņēmējdarbības daļu veido arī kooperatīvi un fondi, EESK iesaka paplašināt darbības jomu, iekļaujot direktīvā arī šāda veida uzņēmumus un pieprasot piekļuvi BRIS

| 1.4. | EESK atbalsta prasību uzņēmumiem nodrošināt, ka valstu reģistros un BRIS ir pieejama informācija par vadības atrašanās vietu un galvenās saimnieciskās darbības vietu (14. pants). EESK atbalsta sniedzamās informācijas saraksta, kas tiktu aktualizēta katru gadu, turpmāku paplašināšanu, iekļaujot tajā darbinieku skaitu, darbības nozares (NACE kods) un attiecībā uz uzņēmumiem, kas izveidoti saskaņā ar ES sabiedrību tiesībām (Pārrobežu pārveides, apvienošanās un sadalīšanas direktīvu, SE un SCE tiesību aktiem), līgumus par darbinieku informēšanu, uzklausīšanu un līdzdalības tiesībām. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atbalsta prasību uzņēmumiem nodrošināt, ka valstu reģistros un BRIS

NACE

SE

SCE

| 1.5. | EESK atbalsta BRIS savienošanu ar Faktisko īpašumtiesību reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu (BORIS) un Maksātnespējas reģistru savstarpējās savienojamības (IRI) sistēmu, kā arī EVIN (Eiropas vienotā identifikācijas numura) izmantošanu, lai sasaistītu dažādās sistēmās glabāto informāciju (22. pants). BRIS būtu jāiekļauj arī informācija par vadītājiem, kas atstādināti no amata, un jānodrošina efektīvāka sabiedrību meklēšana pēc darbības nozares (NACE koda) un lieluma (darbinieku skaita un ieņēmumiem). |
| --- | --- |

1.5.

EESK atbalsta BRIS

BORIS

IRI

BRIS

NACE

| 1.6. | EESK atbalsta pienākumu sabiedrību izveides brīdī pārbaudīt saskaņotu lietu sarakstu (10. pants par preventīvu kontroli), taču iesaka to papildināt ar attiecīgās sabiedrības izveidē iesaistīto personu identitātes pārbaudi, tostarp informāciju par to, vai tās nav bijušas diskvalificētas no direktora amata kādā ES dalībvalstī (“diskvalificēts direktors”). Komiteja arī iesaka paplašināt preventīvo kontroli, attiecinot to arī uz uzņēmumu reorganizāciju saskaņā ar ES sabiedrību tiesībām (Pārrobežu pārstrukturēšanas, apvienošanās un sadalīšanas direktīvu, SE un SCE tiesību aktiem), un paplašināt pozīciju sarakstu, lai tajā iekļautu pārbaudi par to, vai ir noslēgti šajos tiesību aktos paredzētie nolīgumi par darbinieku informēšanu, uzklausīšanu un līdzdalību. |
| --- | --- |

1.6.

EESK atbalsta pienākumu sabiedrību izveides brīdī pārbaudīt saskaņotu lietu sarakstu (10. pants par preventīvu kontroli), taču iesaka to papildināt ar attiecīgās sabiedrības izveidē iesaistīto personu identitātes pārbaudi, tostarp informāciju par to, vai tās nav bijušas diskvalificētas no direktora amata kādā ES dalībvalstī (“diskvalificēts direktors”). Komiteja arī iesaka paplašināt preventīvo kontroli, attiecinot to arī uz uzņēmumu reorganizāciju saskaņā ar ES sabiedrību tiesībām (Pārrobežu pārstrukturēšanas, apvienošanās un sadalīšanas direktīvu, SE

SCE

| 1.7. | Ticama un uzticama informācija ir svarīgs priekšnoteikums netraucētai vienotā tirgus darbībai un uzņēmumu pārrobežu darbībai. EESK atbalsta reģistru pienākumu sniegt atjauninātus datus (15. pants), taču iesaka stiprināt 28. un 40. pantu, lai nodrošinātu, ka sankcijas par noteikumu neievērošanu ir efektīvas, samērīgas un atturošas. |
| --- | --- |

1.7.

Ticama un uzticama informācija ir svarīgs priekšnoteikums netraucētai vienotā tirgus darbībai un uzņēmumu pārrobežu darbībai. EESK atbalsta reģistru pienākumu sniegt atjauninātus datus (15. pants), taču iesaka stiprināt 28. un 40. pantu, lai nodrošinātu, ka sankcijas par noteikumu neievērošanu ir efektīvas, samērīgas un atturošas.

| 1.8. | EESK atbalsta Eiropas sabiedrības apliecības ieviešanu (16.b pants). Komiteja iesaka informācijas sarakstā iekļaut darbinieku skaitu un NACE saimnieciskās darbības nozari(-es) un katru gadu šo sarakstu atjaunināt. Par partnerībām sniedzamās informācijas saraksts būtu jāsaskaņo ar sarakstu, kas jāiesniedz sabiedrībām ar ierobežotu atbildību. |
| --- | --- |

1.8.

EESK atbalsta Eiropas sabiedrības apliecības ieviešanu (16.b pants). Komiteja iesaka informācijas sarakstā iekļaut darbinieku skaitu un NACE

| 1.9. | EESK iesaka pastiprināt 16.c pantu (Digitālā ES pilnvara), proti, pieprasīt izmantot visaugstākā līmeņa garantijas, lai pārbaudītu to personu identitāti, kuras ir pilnvarotas pārstāvēt sabiedrību, un pārbaudīt, vai šī persona nav bijusi diskvalificēta no direktora amata ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.9.

EESK iesaka pastiprināt 16.c pantu (Digitālā ES pilnvara), proti, pieprasīt izmantot visaugstākā līmeņa garantijas, lai pārbaudītu to personu identitāti, kuras ir pilnvarotas pārstāvēt sabiedrību, un pārbaudīt, vai šī persona nav bijusi diskvalificēta no direktora amata ES dalībvalstīs.

| 1.10. | EESK ar zināmiem nosacījumiem atbalsta vienreizējas iesniegšanas principu (lai novērstu sabiedrības informācijas atkārtotu iesniegšanu), ja vienas dalībvalsts uzņēmums izveido meitasuzņēmumus vai filiāles citā dalībvalstī. Lai novērstu to, ka dalībvalstīm nākas atteikties no derīguma pārbaudēm, ja ir pamatotas šaubas par to, vai cita dalībvalsts savā reģistrā ir nodrošinājusi pietiekamu informācijas ticamības līmeni, 16.e pants (Aizsardzības pasākumi pamatotu šaubu gadījumā) būtu jāpaplašina, lai šādā gadījumā ļautu dalībvalstij atteikties pieņemt informāciju no citas dalībvalsts. |
| --- | --- |

1.10.

EESK ar zināmiem nosacījumiem atbalsta vienreizējas iesniegšanas principu (lai novērstu sabiedrības informācijas atkārtotu iesniegšanu), ja vienas dalībvalsts uzņēmums izveido meitasuzņēmumus vai filiāles citā dalībvalstī. Lai novērstu to, ka dalībvalstīm nākas atteikties no derīguma pārbaudēm, ja ir pamatotas šaubas par to, vai cita dalībvalsts savā reģistrā ir nodrošinājusi pietiekamu informācijas ticamības līmeni, 16.e pants (Aizsardzības pasākumi pamatotu šaubu gadījumā) būtu jāpaplašina, lai šādā gadījumā ļautu dalībvalstij atteikties pieņemt informāciju no citas dalībvalsts.

2.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Priekšlikuma mērķis ir palielināt pārredzamību attiecībā uz sabiedrībām un dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos, kā arī izveidot ciešāk savienotas publiskās pārvaldes iestādes, vienlaikus samazinot administratīvo slogu sabiedrībām un citām ieinteresētajām personām pārrobežu situācijās. Konkrētāk, priekšlikuma mērķis ir darīt publiski pieejamu plašāku informāciju par sabiedrībām, izmantojot BRIS, kā arī nodrošināt, ka sabiedrību dati uzņēmējdarbības reģistros ir precīzi, ticami un atjaunināti, un samazināt birokrātiju, kas saistīta ar uzņēmējdarbības reģistros sniegtās informācijas izmantošanu pārrobežu situācijās. |
| --- | --- |

2.1.

Priekšlikuma mērķis ir palielināt pārredzamību attiecībā uz sabiedrībām un dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos, kā arī izveidot ciešāk savienotas publiskās pārvaldes iestādes, vienlaikus samazinot administratīvo slogu sabiedrībām un citām ieinteresētajām personām pārrobežu situācijās. Konkrētāk, priekšlikuma mērķis ir darīt publiski pieejamu plašāku informāciju par sabiedrībām, izmantojot BRIS

| 2.2. | Priekšlikuma mērķis ir samazināt birokrātiju un administratīvo slogu, ieviešot ES sabiedrības apliecību, digitālās ES pilnvaras daudzvalodu standarta modeli, plašāk izmantojot vienreizējas iesniegšanas principu gadījumos, kad tiek veidota sabiedrība citā ES dalībvalstī, un atceļot sabiedrību dokumentiem tādas formalitātes kā apliecinājums apostille vai apliecināts tulkojums. Ietekmes novērtējums parādīja, ka iepriekš minētās izmaiņas par aptuveni 437 miljoniem EUR gadā samazinās izmaksas, ko ES uzņēmumiem rada administratīvās prasības. |
| --- | --- |

2.2.

Priekšlikuma mērķis ir samazināt birokrātiju un administratīvo slogu, ieviešot ES sabiedrības apliecību, digitālās ES pilnvaras daudzvalodu standarta modeli, plašāk izmantojot vienreizējas iesniegšanas principu gadījumos, kad tiek veidota sabiedrība citā ES dalībvalstī, un atceļot sabiedrību dokumentiem tādas formalitātes kā apliecinājums apostille

| 2.3. | Viena no priekšlikumam noderīgām iniciatīvām ir ES digitalizācijas mērķi, kas noteikti Komisijas paziņojumā “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļš digitālajai desmitgadei” (1). Priekšlikums atbilst plaši atzītajai vajadzībai pilnveidot reģistru darbību un to mijiedarbību ar uzņēmumiem, lietotājiem un publiskām iestādēm, tostarp pārrobežu kontekstā. Otrā iniciatīva ir centieni mazināt šķēršļus, kas kavē MVU pārrobežu uzņēmējdarbību, kā tas uzsvērts Komisijas paziņojumos “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana” (2) un “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (3). Gan vienreizējas informācijas iesniegšanas princips, gan tulkošanas un apliecinājuma apostille prasību samazinājums palīdz MVU sasniegt šos mērķus. |
| --- | --- |

2.3.

Viena no priekšlikumam noderīgām iniciatīvām ir ES digitalizācijas mērķi, kas noteikti Komisijas paziņojumā “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļš digitālajai desmitgadei” (1

2

3

apostille

| 2.4. | Korporatīvā pārredzamība ir atzīta par efektīvu līdzekli, ar ko atturēt no ļaunprātīgas uzņēmējdarbības prakses. Šis priekšlikums palīdz risināt jautājumu par nepieciešamību nodrošināt uzticamāku informāciju par sabiedrībām un sniegtās informācijas lielāku pārredzamību un ticamību. Priekšlikumā ir risināta arī plaši izplatītā problēma saistībā ar ļaunprātīgu uzņēmējdarbības praksi, tostarp izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un darba standartu ievērošanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu un patērētāju krāpšanu (4) (5). Šāda ļaunprātīga uzņēmējdarbības prakse ir iespējama, izmantojot tādus mehānismus kā čaulas sabiedrības, identitātes zādzība, pārredzamības trūkums uzņēmumu grupās un īpašumtiesību ķēdē, valstu regulatīvo režīmu atšķirību izmantošana un grūtības pārrobežu sadarbības izpildes darbībās (6). Nesen veikts pētījums parādīja, ka čaulas uzņēmumi ir plaši izplatīta parādība Eiropas Savienībā (7). Uzņēmumu reģistros ir reti atrodama ieinteresētajām personām svarīga informācija, piemēram, vadības atrašanās vieta un galvenās saimnieciskās darbības vieta. Turklāt sniegtā informācija bieži vien ir novecojusi, un nav skaidrs, cik uzticama tā ir. |
| --- | --- |

2.4.

Korporatīvā pārredzamība ir atzīta par efektīvu līdzekli, ar ko atturēt no ļaunprātīgas uzņēmējdarbības prakses. Šis priekšlikums palīdz risināt jautājumu par nepieciešamību nodrošināt uzticamāku informāciju par sabiedrībām un sniegtās informācijas lielāku pārredzamību un ticamību. Priekšlikumā ir risināta arī plaši izplatītā problēma saistībā ar ļaunprātīgu uzņēmējdarbības praksi, tostarp izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un darba standartu ievērošanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu un patērētāju krāpšanu (4

5

6

7

| 2.5. | Lielākas pārredzamības labad priekšlikumā būtu jāparedz, ka direktīvas darbības jomā ir iekļauti arī kooperatīvi un fondi un ka informācija par tiem ir pieejama BRIS, ja vien šāda informācija jau ir iekļauta valstu uzņēmumu reģistros. Tā kā Eiropas Savienībā šādas juridiskās formas sabiedrības veido nozīmīgu uzņēmējdarbības daļu, tad to neiekļaušana direktīvas darbības jomā radītu būtisku pārredzamības trūkumu. |
| --- | --- |

2.5.

Lielākas pārredzamības labad priekšlikumā būtu jāparedz, ka direktīvas darbības jomā ir iekļauti arī kooperatīvi un fondi un ka informācija par tiem ir pieejama BRIS

| 2.6. | Uzņēmumu sniedzamās informācijas saraksta paplašināšana, iekļaujot tajā vadības atrašanās vietu un galvenās saimnieciskās darbības vietu, ir pamatota, jo pirms pirmsreorganizācijas apliecības izdošanas pārrobežu reorganizācijas gadījumā (86.m pants) vai pirmssadalīšanas apliecības izdošanas pārrobežu sadalīšanas gadījumā (160.m pants) kompetentajām iestādēm ir jāidentificē čaulas sabiedrības un iespējama ļaunprātīgas uzņēmējdarbības prakses izmantošana. Minētās vietas ir arī svarīgas, lai noteiktu piemērojamos valsts tiesību aktus maksātnespējas gadījumā. Kā norādīts ietekmes novērtējumā, daudzas ieinteresētās personas ir pieprasījušas papildu informāciju un plašākas meklēšanas iespējas BRIS. Darba ņēmēju pārstāvjiem ir vajadzīga informācija par darbinieku skaitu, jo no darbinieku skaita ir atkarīgas daudzas darba ņēmēju tiesības, piemēram, tiesības dibināt uzņēmuma padomi vai būt pārstāvētiem uzņēmuma valdē. Attiecībā uz partnerībām būtu jāpublisko tāda paša veida informācija, kādu sniedz sabiedrības ar ierobežotu atbildību. |
| --- | --- |

2.6.

Uzņēmumu sniedzamās informācijas saraksta paplašināšana, iekļaujot tajā vadības atrašanās vietu un galvenās saimnieciskās darbības vietu, ir pamatota, jo pirms pirmsreorganizācijas apliecības izdošanas pārrobežu reorganizācijas gadījumā (86.m pants) vai pirmssadalīšanas apliecības izdošanas pārrobežu sadalīšanas gadījumā (160.m pants) kompetentajām iestādēm ir jāidentificē čaulas sabiedrības un iespējama ļaunprātīgas uzņēmējdarbības prakses izmantošana. Minētās vietas ir arī svarīgas, lai noteiktu piemērojamos valsts tiesību aktus maksātnespējas gadījumā. Kā norādīts ietekmes novērtējumā, daudzas ieinteresētās personas ir pieprasījušas papildu informāciju un plašākas meklēšanas iespējas BRIS. Darba ņēmēju pārstāvjiem ir vajadzīga informācija par darbinieku skaitu, jo no darbinieku skaita ir atkarīgas daudzas darba ņēmēju tiesības, piemēram, tiesības dibināt uzņēmuma padomi vai būt pārstāvētiem uzņēmuma valdē. Attiecībā uz partnerībām būtu jāpublisko tāda paša veida informācija, kādu sniedz sabiedrības ar ierobežotu atbildību.

| 2.7. | “Preventīvās kontroles” pozīciju saraksta paplašināšanu attiecībā uz sabiedrību veidošanu, iekļaujot tajā galveno personu identitātes pārbaudi, pamato izplatītā krāpšana, izmantojot identitātes zādzību. “Preventīva kontrole” būtu jāattiecina arī uz pārrobežu korporatīvo reorganizāciju, ko veic, izmantojot pārrobežu apvienošanos, reorganizāciju, sadalīšanu vai reorganizāciju par SE vai SCE. Eiropas Arodbiedrību institūta (ETUI) pētījumi liecina, ka, neraugoties uz ES tiesību aktos noteikto prasību, sarunas ar darba ņēmēju pārstāvjiem par darbinieku informēšanas, uzklausīšanas un līdzdalības tiesībām bieži vien nav pabeigtas vai nav pat sāktas pirms šādas reorganizācijas apstiprināšanas kompetentajā iestādē. Šajā minimālajā sarakstā būtu jāiekļauj pabeigta vienošanās ar darba ņēmēju pārstāvjiem. Kopumā direktīvā būtu jānosaka, ka personas identifikācijai ir piemērojams augstākais uzticamības līmenis, jo zemāki elektroniskās identifikācijas līmeņi mazina šo pārbaužu efektivitāti attiecībā uz identitātes viltošanu. |
| --- | --- |

2.7.

“Preventīvās kontroles” pozīciju saraksta paplašināšanu attiecībā uz sabiedrību veidošanu, iekļaujot tajā galveno personu identitātes pārbaudi, pamato izplatītā krāpšana, izmantojot identitātes zādzību. “Preventīva kontrole” būtu jāattiecina arī uz pārrobežu korporatīvo reorganizāciju, ko veic, izmantojot pārrobežu apvienošanos, reorganizāciju, sadalīšanu vai reorganizāciju par SE

SCE

ETUI

| 2.8. | Atjaunināti dati ir būtisks ieguvums drošai uzņēmējdarbības videi, un tiem ir būtiska nozīme, lai samazinātu sabiedrību pārrobežu darbības izmaksas un nodrošinātu korporatīvu sociālo atbildību. Sankcijas, kas paredzētas ES tiesību aktos, bet ir atstātas dalībvalstu ziņā, var neatbilst iedarbīgu, samērīgu un atturošu sankciju prasībai (sk. pašreizējo diskusiju par ES patērētāju tiesībām). Vajadzētu pastiprināt 28. un 40. panta noteikumus, lai nodrošinātu, ka sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas, un lai nodrošinātu konkurētspējīgu un līdzsvarotu uzņēmējdarbības vidi visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.8.

Atjaunināti dati ir būtisks ieguvums drošai uzņēmējdarbības videi, un tiem ir būtiska nozīme, lai samazinātu sabiedrību pārrobežu darbības izmaksas un nodrošinātu korporatīvu sociālo atbildību. Sankcijas, kas paredzētas ES tiesību aktos, bet ir atstātas dalībvalstu ziņā, var neatbilst iedarbīgu, samērīgu un atturošu sankciju prasībai (sk. pašreizējo diskusiju par ES patērētāju tiesībām). Vajadzētu pastiprināt 28. un 40. panta noteikumus, lai nodrošinātu, ka sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas, un lai nodrošinātu konkurētspējīgu un līdzsvarotu uzņēmējdarbības vidi visā Eiropas Savienībā.

| 2.9. | Ieteikums piemērot partnerībām tādas pašas ziņošanas prasības kā sabiedrībām ar ierobežotu atbildību ir balstīts uz principu, kas paredz radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažāda veida sabiedrībām. Šis princips ir arī pamats ieteikumam iekļaut direktīvas darbības jomā fondus un kooperatīvus. |
| --- | --- |

2.9.

Ieteikums piemērot partnerībām tādas pašas ziņošanas prasības kā sabiedrībām ar ierobežotu atbildību ir balstīts uz principu, kas paredz radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažāda veida sabiedrībām. Šis princips ir arī pamats ieteikumam iekļaut direktīvas darbības jomā fondus un kooperatīvus.

| 2.10. | Lai gan vienreizējas iesniegšanas princips un apstiprinājuma apostille prasību atcelšana ir svarīgi pasākumi birokrātijas mazināšanai, to īstenošana ir jālīdzsvaro, nodrošinot dalībvalstu uzņēmumu reģistros sniegtās informācijas uzticamību. Personu elektroniskā identifikācija būtu jāveic visaugstākajā uzticamības līmenī, un dalībvalstīm vajadzētu būt atteikuma tiesībām attiecībā uz informāciju, ko sniedz uzņēmumu reģistri dalībvalstīs, kuras nav panākušas pienācīgu līdzsvaru, piemēram, vēl nav transponējušas Digitālo rīku direktīvas (8) galvenos elementus vai šo ierosināto direktīvu (pēc tās pieņemšanas). |
| --- | --- |

2.10.

Lai gan vienreizējas iesniegšanas princips un apstiprinājuma apostille

8

| 2.11. | Lai izvairītos no papildu izmaksām uzņēmumiem, dalībvalstis un valstu uzņēmumu reģistri ir atbildīgi par to, lai netiktu palielināta maksa, ar ko paredzēts segt izmaksas, kas saistītas ar direktīvas atjauninājumā noteiktās jaunās informācijas aizpildīšanu. |
| --- | --- |

2.11.

Lai izvairītos no papildu izmaksām uzņēmumiem, dalībvalstis un valstu uzņēmumu reģistri ir atbildīgi par to, lai netiktu palielināta maksa, ar ko paredzēts segt izmaksas, kas saistītas ar direktīvas atjauninājumā noteiktās jaunās informācijas aizpildīšanu.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2021) 118 final.

1

(2)  COM(2021) 350 final.

2

(3)  COM(2020) 103 final.

3

(4)  Eiropas Parlamenta Izpētes dienests (2018. g.), “
  An overview of shell companies in the European Union
  ”, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e8534eeb-e071-11e8-b690-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search.

4

An overview of shell companies in the European Union

(5)  
  “
  The impact of letterbox-type practices on labour rights and public revenue
  ” (2016. g.), SOMO un ETUC ar Eiropas Komisijas atbalstu.

5

The impact of letterbox-type practices on labour rights and public revenue

SOMO

ETUC

(6)  Eiropas Komisija/ICF SA sadarbībā ar Wavestone, Demokrātijas pētījumu centru, Trento Universitāti un Victims Support Europe (2022. g.), “
  Study on online identity theft and identity-related crime
  ”, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f85399b3-abed-11ec-83e1-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search.

6

ICF SA

Wavestone

Victims Support Europe

Study on online identity theft and identity-related crime

(7)  Eiropas Komisija/ICF Consulting Services (2021. g.), “
  Letterbox companies: overview of the phenomenon and existing measures
  ”, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/66764f95-5191-11ec-91ac-01aa75ed71a1.

7

ICF Consulting Services

Letterbox companies: overview of the phenomenon and existing measures

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1151 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 attiecībā uz digitālo rīku un procesu izmantošanu sabiedrību tiesībās (OV L 186, 11.7.2019., 80. lpp.).

8

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/86

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par skaidru vidiskuma norāžu pamatošanu un paziņošanu (Zaļuma norāžu direktīva)”

(COM(2023) 166 final – 2023/0085 (COD))

(2023/C 293/13)

| Ziņotājs: | Angelo PAGLIARA |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Angelo PAGLIARA

Angelo PAGLIARA

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 1.6.2023.
  Padome, 2.6.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 2.6.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 205/2/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 1.6.2023.

Padome, 2.6.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

2.6.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

205/2/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) ir pārliecināta, ka ilgtspēja ir viens no Eiropas Savienības turpmākās attīstības pīlāriem un ka šis jaunais priekšlikums sniedz iespēju stiprināt publisko iestāžu un sabiedrības aktīvo lomu ātrā virzībā uz aprites ekonomiku (1) un apritīguma kultūras attīstībā. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) ir pārliecināta, ka ilgtspēja ir viens no Eiropas Savienības turpmākās attīstības pīlāriem un ka šis jaunais priekšlikums sniedz iespēju stiprināt publisko iestāžu un sabiedrības aktīvo lomu ātrā virzībā uz aprites ekonomiku (1

| 1.2. | EESK aicina Komisiju šajā procesā arī turpmāk sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, it īpaši patērētāju organizācijas, lai aizsargātu patērētājus un uzņēmumus no zaļmaldināšanas. |
| --- | --- |

1.2.

EESK aicina Komisiju šajā procesā arī turpmāk sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, it īpaši patērētāju organizācijas, lai aizsargātu patērētājus un uzņēmumus no zaļmaldināšanas.

| 1.3. | EESK mudina Komisiju nodrošināt, lai zaļuma norāžu direktīvā noteiktās prasības kļūtu par paraugu minimālajam aizsardzības līmenim pret zaļmaldināšanu, kas jāatspoguļo nozaru tiesību aktos, kuri ir izslēgti no šīs direktīvas darbības jomas, ja tie attiecas uz dažām brīvprātīgām norādēm un marķējumu. Nozaru tiesību aktu ieviešanai nevajadzētu kļūt par veidu, kā atteikties no Zaļuma norāžu direktīvas noteikumiem, radīt nepilnības vai samazināt patērētāju aizsardzību. |
| --- | --- |

1.3.

EESK mudina Komisiju nodrošināt, lai zaļuma norāžu direktīvā noteiktās prasības kļūtu par paraugu minimālajam aizsardzības līmenim pret zaļmaldināšanu, kas jāatspoguļo nozaru tiesību aktos, kuri ir izslēgti no šīs direktīvas darbības jomas, ja tie attiecas uz dažām brīvprātīgām norādēm un marķējumu. Nozaru tiesību aktu ieviešanai nevajadzētu kļūt par veidu, kā atteikties no Zaļuma norāžu direktīvas noteikumiem, radīt nepilnības vai samazināt patērētāju aizsardzību.

| 1.4. | EESK atzīmē pieaugošas bažas par to, ka, izmantojot kompensējušus kredītus, pieaug tādu vidiskuma norāžu skaits, kuru pamatā ir kompensēšana, un aicina Komisiju ieviest skaidru aizliegumu attiecībā uz norādēm, kuru pamatā ir kompensēšana. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atzīmē pieaugošas bažas par to, ka, izmantojot kompensējušus kredītus, pieaug tādu vidiskuma norāžu skaits, kuru pamatā ir kompensēšana, un aicina Komisiju ieviest skaidru aizliegumu attiecībā uz norādēm, kuru pamatā ir kompensēšana.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē paziņoto nodomu palielināt vidiskuma norāžu juridisko noteiktību un aicina Komisiju nodrošināt apstākļus, kas vajadzīgi vienotā tirgus konkurētspējas stiprināšanai, it īpaši, ieviešot vienotu metodiku dažādu norāžu veidu pamatošanai. |
| --- | --- |

1.5.

EESK atzinīgi vērtē paziņoto nodomu palielināt vidiskuma norāžu juridisko noteiktību un aicina Komisiju nodrošināt apstākļus, kas vajadzīgi vienotā tirgus konkurētspējas stiprināšanai, it īpaši, ieviešot vienotu metodiku dažādu norāžu veidu pamatošanai.

| 1.6. | EESK ņem vērā mikrouzņēmumu piedalīšanās izvēles iespēju un aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai tos iekļautu dalībvalstu veiktajās pārbaudēs. Turklāt EESK atzinīgi vērtē to, ka tiek pievērsta uzmanība tirgus noteikumu izpildes panākšanai, un uzsver, ka ir jānodrošina direktīvas pilnīga īstenošana. |
| --- | --- |

1.6.

EESK ņem vērā mikrouzņēmumu piedalīšanās izvēles iespēju un aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai tos iekļautu dalībvalstu veiktajās pārbaudēs. Turklāt EESK atzinīgi vērtē to, ka tiek pievērsta uzmanība tirgus noteikumu izpildes panākšanai, un uzsver, ka ir jānodrošina direktīvas pilnīga īstenošana.

| 1.7. | EESK vērš uzmanību uz pieaugošo izpratni par vides jautājumiem un mudina Komisiju izstrādāt īpašus instrumentus, lai atbalstītu tos ekonomikas dalībniekus, kuri vēlas palielināt savu ražošanas metožu un produktu vidisko un sociālo ilgtspēju. |
| --- | --- |

1.7.

EESK vērš uzmanību uz pieaugošo izpratni par vides jautājumiem un mudina Komisiju izstrādāt īpašus instrumentus, lai atbalstītu tos ekonomikas dalībniekus, kuri vēlas palielināt savu ražošanas metožu un produktu vidisko un sociālo ilgtspēju.

2.   Komisijas dokumenta kopsavilkums

Komisijas dokumenta kopsavilkums

| 2.1. | Šā direktīvas priekšlikuma mērķis ir papildināt tiesisko regulējumu ilgtspējīga patēriņa atbalstam, pievēršoties konkrētiem aspektiem un prasībām attiecībā uz skaidrām vidiskuma norādēm saistībā ar to pamatojumu, paziņošanu un verifikāciju. |
| --- | --- |

2.1.

Šā direktīvas priekšlikuma mērķis ir papildināt tiesisko regulējumu ilgtspējīga patēriņa atbalstam, pievēršoties konkrētiem aspektiem un prasībām attiecībā uz skaidrām vidiskuma norādēm saistībā ar to pamatojumu, paziņošanu un verifikāciju.

| 2.2. | Priekšlikums bija viena no Komisijas uzskaitītajām iniciatīvām Eiropas zaļā kursa īstenošanai, un tas papildina vidiskuma norāžu tiesisko regulējumu un tādējādi nodrošina, lai pircējiem būtu pieejama ticama, salīdzināma un pārbaudāma informācija un viņi varētu pieņemt ilgtspējīgākus lēmumus (2). Nepieciešamība risināt zaļmaldināšanas problēmu ir atspoguļota arī jaunajā aprites ekonomikas rīcības plānā (3) un jaunajā Patērētāju tiesību aizsardzības programmā (4). |
| --- | --- |

2.2.

Priekšlikums bija viena no Komisijas uzskaitītajām iniciatīvām Eiropas zaļā kursa īstenošanai, un tas papildina vidiskuma norāžu tiesisko regulējumu un tādējādi nodrošina, lai pircējiem būtu pieejama ticama, salīdzināma un pārbaudāma informācija un viņi varētu pieņemt ilgtspējīgākus lēmumus (2

3

4

| 2.3. | Šis priekšlikums papildina priekšlikumu direktīvai par patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam (5), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/29/EK (6). Kopā tie veido skaidru sistēmu vidiskuma norādēm, tostarp vidiskajiem marķējumiem. |
| --- | --- |

2.3.

Šis priekšlikums papildina priekšlikumu direktīvai par patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam (5

6

| 2.4. | Priekšlikumā ir iekļauti minimālie kritēriju kopumi attiecībā uz vidiskuma norāžu pamatošanu un paziņošanu; jauni noteikumi par vidisko marķējumu un marķēšanas shēmām; vidiskuma norāžu un marķēšanas shēmu ex ante verifikācijas ieviešana; un izpildes pasākumi, piemēram, regulāras atbilstības pārbaudes un sankcijas. |
| --- | --- |

2.4.

Priekšlikumā ir iekļauti minimālie kritēriju kopumi attiecībā uz vidiskuma norāžu pamatošanu un paziņošanu; jauni noteikumi par vidisko marķējumu un marķēšanas shēmām; vidiskuma norāžu un marķēšanas shēmu ex ante

| 2.5. | Tomēr direktīvā nav iekļautas saskaņotas metodoloģijas. Ar to tiek ieviesta iespēja vēlāk pieņemt deleģētos aktus vai grozījumus, lai noteiktu papildu prasības attiecībā uz konkrētiem jautājumiem, piemēram, klimatiskajām norādēm, ilgizturību, atkalizmantojamību, remontējamību, reciklējamību, reciklētu saturu, dabiskā satura, tostarp šķiedru, izmantošanu, ekoloģiskajiem raksturlielumiem un ilgtspēju, biobāzētiem elementiem, bionoārdāmību, biodaudzveidību, atkritumu rašanās novēršanu un samazināšanu. |
| --- | --- |

2.5.

Tomēr direktīvā nav iekļautas saskaņotas metodoloģijas. Ar to tiek ieviesta iespēja vēlāk pieņemt deleģētos aktus vai grozījumus, lai noteiktu papildu prasības attiecībā uz konkrētiem jautājumiem, piemēram, klimatiskajām norādēm, ilgizturību, atkalizmantojamību, remontējamību, reciklējamību, reciklētu saturu, dabiskā satura, tostarp šķiedru, izmantošanu, ekoloģiskajiem raksturlielumiem un ilgtspēju, biobāzētiem elementiem, bionoārdāmību, biodaudzveidību, atkritumu rašanās novēršanu un samazināšanu.

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK mudina Eiropas Komisiju izstrādāt īpašus instrumentus, lai veicinātu aprites ekonomikas kultūru un it īpaši rīkot informatīvas kampaņas ar mērķi izplatīt “aprites kultūru”, sevišķi jaunākās paaudzes vidū. EESK arī aicina Komisiju apkopot labas prakses piemērus šajā jomā, kurus dalībvalstis ir izstrādājušas savā darbībā, un apsvērt iespēju tos izplatīt. |
| --- | --- |

3.1.

EESK mudina Eiropas Komisiju izstrādāt īpašus instrumentus, lai veicinātu aprites ekonomikas kultūru un it īpaši rīkot informatīvas kampaņas ar mērķi izplatīt “aprites kultūru”, sevišķi jaunākās paaudzes vidū. EESK arī aicina Komisiju apkopot labas prakses piemērus šajā jomā, kurus dalībvalstis ir izstrādājušas savā darbībā, un apsvērt iespēju tos izplatīt.

| 3.2. | Sabiedrība kopumā, it īpaši jaunākā paaudze, tagad pievērš lielāku uzmanību vides jautājumiem (7) (8), un tādēļ zaļā tirgvedība arvien vairāk tiek izmantota kā konkurences priekšrocība. |
| --- | --- |

3.2.

Sabiedrība kopumā, it īpaši jaunākā paaudze, tagad pievērš lielāku uzmanību vides jautājumiem (7

8

| 3.3. | Pieaug patērētāju un ieinteresēto personu vēlmes attiecībā uz ilgtspēju un vides aizsardzību, taču nav lielas uzticēšanās vidiskuma norādēm (9). Papildus uzticēšanās jautājumam ir daudz pārpratumu par to, ko nozīmē šīs norādes. Šis konstatējums ir atspoguļots vairākos pētījumos, kurus veikusi ne tikai Eiropas Komisija, bet arī valstu aģentūras, it īpaši par klimatiskajām norādēm (10). Tāpēc tagad ir īpaši svarīgi, lai patērētāji, pamatojoties uz uzticamu informāciju, par pirkumu varētu pieņemt apzinātus lēmumus. |
| --- | --- |

3.3.

Pieaug patērētāju un ieinteresēto personu vēlmes attiecībā uz ilgtspēju un vides aizsardzību, taču nav lielas uzticēšanās vidiskuma norādēm (9

10

| 3.4. | Ietekmes novērtējumā tika konstatētas vairākas problēmas, kas rada arvien lielākas bažas patērētāju vidū, piemēram: maldinoša komercprakse, kas saistīta ar produktu ilgtspēju; neskaidras vai nepietiekami pamatotas vidiskuma norādes; un ilgtspējas marķējumi, kas ne vienmēr ir pārredzami vai ticami. Ņemot vērā ietekmes novērtējuma rezultātus, EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu un uzskata, ka šajā jomā ir vajadzīga apņēmīga rīcība. |
| --- | --- |

3.4.

Ietekmes novērtējumā tika konstatētas vairākas problēmas, kas rada arvien lielākas bažas patērētāju vidū, piemēram: maldinoša komercprakse, kas saistīta ar produktu ilgtspēju; neskaidras vai nepietiekami pamatotas vidiskuma norādes; un ilgtspējas marķējumi, kas ne vienmēr ir pārredzami vai ticami. Ņemot vērā ietekmes novērtējuma rezultātus, EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu un uzskata, ka šajā jomā ir vajadzīga apņēmīga rīcība.

| 3.5. | EESK uzskata, ka patērētājiem, ja viņi ir labāk informēti, var būt aktīva un izšķiroša loma vidiskajā pārkārtošanā, un viņi var palīdzēt sasniegt zaļā kursa mērķus. Ļoti svarīgi ir nodrošināt, lai ilgtspējai būtu lielāka nozīme patērētāju lēmumu pieņemšanas procesos un tai būtu ietekme gan pirkšanas brīdī, gan vēlāk (piemēram, vajadzības gadījumā izvēloties remontu, ja iespējams, nevis jaunu pirkumu). Tas papildinās jaunās prasības attiecībā uz vidisko informāciju par produktiem, kuras izriet no tādām iniciatīvām kā Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regula. Tas nodrošinās kopīgus noteikumus attiecībā uz marķējumu, kas sniedzas ārpus spēkā esošajiem tiesību aktiem, piemēram, ES ekomarķējuma regulu, vides vadības un audita sistēmu (EMAS) un noteikumus par bioloģiskās lauksaimniecības marķējumu, energomarķējumu un CE marķējumu. |
| --- | --- |

3.5.

EESK uzskata, ka patērētājiem, ja viņi ir labāk informēti, var būt aktīva un izšķiroša loma vidiskajā pārkārtošanā, un viņi var palīdzēt sasniegt zaļā kursa mērķus. Ļoti svarīgi ir nodrošināt, lai ilgtspējai būtu lielāka nozīme patērētāju lēmumu pieņemšanas procesos un tai būtu ietekme gan pirkšanas brīdī, gan vēlāk (piemēram, vajadzības gadījumā izvēloties remontu, ja iespējams, nevis jaunu pirkumu). Tas papildinās jaunās prasības attiecībā uz vidisko informāciju par produktiem, kuras izriet no tādām iniciatīvām kā Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regula. Tas nodrošinās kopīgus noteikumus attiecībā uz marķējumu, kas sniedzas ārpus spēkā esošajiem tiesību aktiem, piemēram, ES ekomarķējuma regulu, vides vadības un audita sistēmu (EMAS

CE

| 3.6. | Ar priekšlikuma 1. pantu no direktīvas darbības jomas tiek izslēgti daudzi sektoriālie tiesību akti, ja attiecīgajos tiesību aktos ir noteiktas savas prasības attiecībā uz norādēm un marķēšanas sistēmām. EESK ierosina nozaru tiesību aktos atspoguļot vismaz tādu pašu aizsardzības līmeni pret zaļmaldināšanu. Tam būtu jāietver vismaz līdzvērtīgs pamatojuma līmenis, komunikācija (pavaddokumenti) un (trešās personas) verifikācija. Turklāt ir nepieciešams precizēt, ka ir izslēgtas tikai tās norādes, uz kurām attiecas minētie tiesību akti, nevis jebkuras norādes par produktiem, uz kuriem attiecas sektoriālie tiesību akti. Ja uz kādām norādēm neattiecas īpašas prasības, tām būtu jāietilpst Zaļuma norāžu direktīvas darbības jomā. Piemēram, 1. pantā nav iekļauti tiesību akti par iepakojumu un izlietoto iepakojumu, un šie tiesību akti attiecas tikai uz norādēm par reciklējamību un reciklētu saturu. Tam būtu jānozīmē, ka uz citām norādēm (piemēram, uz norādēm par konkrētā iepakojuma ietekmi uz aprites ciklu) būtu jāattiecina Zaļuma norāžu direktīva. |
| --- | --- |

3.6.

Ar priekšlikuma 1. pantu no direktīvas darbības jomas tiek izslēgti daudzi sektoriālie tiesību akti, ja attiecīgajos tiesību aktos ir noteiktas savas prasības attiecībā uz norādēm un marķēšanas sistēmām. EESK ierosina nozaru tiesību aktos atspoguļot vismaz tādu pašu aizsardzības līmeni pret zaļmaldināšanu. Tam būtu jāietver vismaz līdzvērtīgs pamatojuma līmenis, komunikācija (pavaddokumenti) un (trešās personas) verifikācija. Turklāt ir nepieciešams precizēt, ka ir izslēgtas tikai tās norādes, uz kurām attiecas minētie tiesību akti, nevis jebkuras norādes par produktiem, uz kuriem attiecas sektoriālie tiesību akti. Ja uz kādām norādēm neattiecas īpašas prasības, tām būtu jāietilpst Zaļuma norāžu direktīvas darbības jomā. Piemēram, 1. pantā nav iekļauti tiesību akti par iepakojumu un izlietoto iepakojumu, un šie tiesību akti attiecas tikai uz norādēm par reciklējamību un reciklētu saturu. Tam būtu jānozīmē, ka uz citām norādēm (piemēram, uz norādēm par konkrētā iepakojuma ietekmi uz aprites ciklu) būtu jāattiecina Zaļuma norāžu direktīva.

| 3.7. | EESK atzīst, ka pieaug satraukums par tādu vidiskuma norāžu skaita pieaugumu, kuru pamatā ir kompensācija ar kompensējošu kredītu palīdzību (“klimatneitrāls”, “plastmasu kompensējošs” u. c.), kurus vairākas patērētāju tiesību aizsardzības iestādes ir atzinušas par zinātniski nepareiziem un patērētājus maldinošiem. Tāpēc EESK mudina Komisiju pilnībā ņemt vērā šo pieredzi un, papildus prasībām par to, kā uzņēmumi paziņo par savu ieguldījumu ilgtspējas projektos, nevis pretendē uz kompensāciju, ieviest skaidru aizliegumu attiecībā uz norādēm, kuru pamatā ir kompensēšana. It īpaši Zaļuma norāžu direktīva ir pilnībā jāsaskaņo ar Direktīvu par patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam. |
| --- | --- |

3.7.

EESK atzīst, ka pieaug satraukums par tādu vidiskuma norāžu skaita pieaugumu, kuru pamatā ir kompensācija ar kompensējošu kredītu palīdzību (“klimatneitrāls”, “plastmasu kompensējošs” u. c.), kurus vairākas patērētāju tiesību aizsardzības iestādes ir atzinušas par zinātniski nepareiziem un patērētājus maldinošiem. Tāpēc EESK mudina Komisiju pilnībā ņemt vērā šo pieredzi un, papildus prasībām par to, kā uzņēmumi paziņo par savu ieguldījumu ilgtspējas projektos, nevis pretendē uz kompensāciju, ieviest skaidru aizliegumu attiecībā uz norādēm, kuru pamatā ir kompensēšana. It īpaši Zaļuma norāžu direktīva ir pilnībā jāsaskaņo ar Direktīvu par patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam.

| 3.8. | EESK pieņem zināšanai lēmumu izslēgt mikrouzņēmumus no dažu šā tiesību akta noteikumu piemērošanas jomas, pamatojoties uz to, ka saskaņā ar procedūrām uzņēmumiem, kas iesniedz norādes, ir jāiegulda laiks un resursi nepieciešamās informācijas vākšanā un pārbaudes procesā. EESK ņem vērā piedalīšanās izvēles iespēju mikrouzņēmumiem, kas tiem ļauj izmantot priekšrocības, ko sniedz atbilstības sertifikāti, ja tie nolemj tajos ieguldīt resursus saistībā ar verifikācijas procedūru. EESK arī norāda uz noteikumiem par atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem kopumā, piemērojot no tiesību aktiem izrietošās prasības. Tomēr EESK atzīst, ka ir jānodrošina, lai neviens uzņēmums neuzskatītu, ka tam ir atļauts maldināt patērētājus. Komiteja pilnībā atbalsta to, ka piedalīšanās izvēles iespējas elements Zaļuma norāžu direktīvā nenozīmē piedalīšanās izvēles iespēju attiecībā uz Negodīgas komercprakses direktīvu. Komisijai būtu jāievieš konkrētas prasības, lai nodrošinātu mikrouzņēmumu pienācīgu iekļaušanu dalībvalstu veiktajās pārbaudēs, jo tie nav de facto atbrīvoti no plašākiem tiesību aktiem par negodīgu komercpraksi. |
| --- | --- |

3.8.

EESK pieņem zināšanai lēmumu izslēgt mikrouzņēmumus no dažu šā tiesību akta noteikumu piemērošanas jomas, pamatojoties uz to, ka saskaņā ar procedūrām uzņēmumiem, kas iesniedz norādes, ir jāiegulda laiks un resursi nepieciešamās informācijas vākšanā un pārbaudes procesā. EESK ņem vērā piedalīšanās izvēles iespēju mikrouzņēmumiem, kas tiem ļauj izmantot priekšrocības, ko sniedz atbilstības sertifikāti, ja tie nolemj tajos ieguldīt resursus saistībā ar verifikācijas procedūru. EESK arī norāda uz noteikumiem par atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem kopumā, piemērojot no tiesību aktiem izrietošās prasības. Tomēr EESK atzīst, ka ir jānodrošina, lai neviens uzņēmums neuzskatītu, ka tam ir atļauts maldināt patērētājus. Komiteja pilnībā atbalsta to, ka piedalīšanās izvēles iespējas elements Zaļuma norāžu direktīvā nenozīmē piedalīšanās izvēles iespēju attiecībā uz Negodīgas komercprakses direktīvu. Komisijai būtu jāievieš konkrētas prasības, lai nodrošinātu mikrouzņēmumu pienācīgu iekļaušanu dalībvalstu veiktajās pārbaudēs, jo tie nav de facto

| 3.9. | EESK aicina Komisiju sākt darbu pie kopēju noteikumu pieņemšanas, lai pamatotu norādes, kā ierosināts 3. pantā, kurš dod Komisijai iespēju izstrādāt un pieņemt kopīgas metodes konkrētu norāžu pamatošanai, balstoties uz regulāras uzraudzības rezultātiem. EESK uzskata, ka Komisijai jau būtu jāizstrādā prioritāšu saraksts attiecībā uz tām norādēm, kurām, pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, ir vajadzīgi kopīgi noteikumi, un jāsāk izstrādāt kopīgas metodoloģijas papildus aprites cikla novērtējumam. Tie ir vajadzīgi, lai nodrošinātu saskaņotu īstenošanu visā Eiropā, paredzot skaidrus noteikumus verificētājiem par to, kā novērtēt uzņēmumu iesniegtos pavaddokumentus. Tas liegtu uzņēmumiem iespēju izvēlēties savu norāžu verificēšanu veikt valstīs, par kurām tie zina, ka tajās tiem ir labākas iespējas savas norādes apstiprināt. Tas arī nodrošinātu juridisko skaidrību uzņēmumiem un novērstu asimetriju starp uzņēmumiem, kuri spēj izstrādāt iekšējas metodes vai piekļūt ārējiem pakalpojumiem, lai pielāgotu metodiku savām tirgvedības stratēģijām, no vienas puses, un uzņēmumiem, kuriem nav resursu šādai rīcībai, no otras puses. |
| --- | --- |

3.9.

EESK aicina Komisiju sākt darbu pie kopēju noteikumu pieņemšanas, lai pamatotu norādes, kā ierosināts 3. pantā, kurš dod Komisijai iespēju izstrādāt un pieņemt kopīgas metodes konkrētu norāžu pamatošanai, balstoties uz regulāras uzraudzības rezultātiem. EESK uzskata, ka Komisijai jau būtu jāizstrādā prioritāšu saraksts attiecībā uz tām norādēm, kurām, pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, ir vajadzīgi kopīgi noteikumi, un jāsāk izstrādāt kopīgas metodoloģijas papildus aprites cikla novērtējumam. Tie ir vajadzīgi, lai nodrošinātu saskaņotu īstenošanu visā Eiropā, paredzot skaidrus noteikumus verificētājiem par to, kā novērtēt uzņēmumu iesniegtos pavaddokumentus. Tas liegtu uzņēmumiem iespēju izvēlēties savu norāžu verificēšanu veikt valstīs, par kurām tie zina, ka tajās tiem ir labākas iespējas savas norādes apstiprināt. Tas arī nodrošinātu juridisko skaidrību uzņēmumiem un novērstu asimetriju starp uzņēmumiem, kuri spēj izstrādāt iekšējas metodes vai piekļūt ārējiem pakalpojumiem, lai pielāgotu metodiku savām tirgvedības stratēģijām, no vienas puses, un uzņēmumiem, kuriem nav resursu šādai rīcībai, no otras puses.

| 3.10. | EESK atzīmē Komisijas lēmumu neieviest produktu un organizāciju vidiskās pēdas metodes kā prasības norāžu pamatošanai. Tomēr gadījumos, kad tam ir iemesls, EESK mudina pēc iespējas labāk izmantot šīs metodes, nosakot kopīgas pamatojuma metodes. Attiecībā uz 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu par prasību pierādīt, ka attiecīgie norāžu elementi ir būtiski no aprites cikla viedokļa, EESK mudina Komisiju sīkāk precizēt, kā šī nozīme būtu jānovērtē. |
| --- | --- |

3.10.

EESK atzīmē Komisijas lēmumu neieviest produktu un organizāciju vidiskās pēdas metodes kā prasības norāžu pamatošanai. Tomēr gadījumos, kad tam ir iemesls, EESK mudina pēc iespējas labāk izmantot šīs metodes, nosakot kopīgas pamatojuma metodes. Attiecībā uz 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu par prasību pierādīt, ka attiecīgie norāžu elementi ir būtiski no aprites cikla viedokļa, EESK mudina Komisiju sīkāk precizēt, kā šī nozīme būtu jānovērtē.

| 3.11. | EESK iesaka Komisijai sīkāk precizēt 5. panta 4. punktā noteiktās prasības attiecībā uz norādēm par produkta vai tirgotāja turpmāko vidisko sniegumu. Pirmkārt, prasības būtu pilnībā jāsaskaņo ar noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā par patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam. Otrkārt, prasībās būtu jāprecizē, ka šādas norādes tiks pieņemtas tikai tad, ja tās nebūs balstītas tikai uz kompensēšanu un ja tās būs pamatotas ar tirgotāja sniegtu skaidru un saprotamu papildinformāciju, kurā izklāstītas skaidras, objektīvas, zinātniski pamatotas un pārbaudāmas saistības un mērķi, kā arī īstenošanas plāns tirgotāja līmenī, kas ietver īstenošanas pasākumus un konkrētus, pārbaudāmus starpposma mērķus, kuru pamatā nav kompensēšana un kuri atbilst ilgtermiņa saistību panākšanai. Īstenošanas plānam būtu jāpiešķir pienācīgs budžets, un tas būtu jābalsta tikai uz esošām ekonomiski un tehniski dzīvotspējīgām tehnoloģijām. Īstenošanas plāns, kā arī sasniegtais progress būtu jādara publiski pieejams un jāiekļauj norādē kā papildu informācija, un par to būtu jāiesniedz regulāri ziņojumi. Norādes par turpmāko vidisko sniegumu arī būtu jāpakļauj neatkarīgai uzraudzībai, lai papildus 10. pantā izklāstītajam sertifikācijas procesam pārbaudītu norādes un uzraudzītu tirgotāju progresu attiecībā uz viņu saistībām un mērķiem. Norādes par turpmāko vidisko sniegumu būtu jāatļauj tikai tirgotāja līmenī, nevis produktu līmenī, jo pretējā gadījumā attiecīgās vidiskuma norādes varētu maldināt patērētājus. |
| --- | --- |

3.11.

EESK iesaka Komisijai sīkāk precizēt 5. panta 4. punktā noteiktās prasības attiecībā uz norādēm par produkta vai tirgotāja turpmāko vidisko sniegumu. Pirmkārt, prasības būtu pilnībā jāsaskaņo ar noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā par patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam. Otrkārt, prasībās būtu jāprecizē, ka šādas norādes tiks pieņemtas tikai tad, ja tās nebūs balstītas tikai uz kompensēšanu un ja tās būs pamatotas ar tirgotāja sniegtu skaidru un saprotamu papildinformāciju, kurā izklāstītas skaidras, objektīvas, zinātniski pamatotas un pārbaudāmas saistības un mērķi, kā arī īstenošanas plāns tirgotāja līmenī, kas ietver īstenošanas pasākumus un konkrētus, pārbaudāmus starpposma mērķus, kuru pamatā nav kompensēšana un kuri atbilst ilgtermiņa saistību panākšanai. Īstenošanas plānam būtu jāpiešķir pienācīgs budžets, un tas būtu jābalsta tikai uz esošām ekonomiski un tehniski dzīvotspējīgām tehnoloģijām. Īstenošanas plāns, kā arī sasniegtais progress būtu jādara publiski pieejams un jāiekļauj norādē kā papildu informācija, un par to būtu jāiesniedz regulāri ziņojumi. Norādes par turpmāko vidisko sniegumu arī būtu jāpakļauj neatkarīgai uzraudzībai, lai papildus 10. pantā izklāstītajam sertifikācijas procesam pārbaudītu norādes un uzraudzītu tirgotāju progresu attiecībā uz viņu saistībām un mērķiem. Norādes par turpmāko vidisko sniegumu būtu jāatļauj tikai tirgotāja līmenī, nevis produktu līmenī, jo pretējā gadījumā attiecīgās vidiskuma norādes varētu maldināt patērētājus.

| 3.12. | EESK atzinīgi vērtē 7. pantā noteikto aizliegumu attiecībā uz reitingiem un rezultātu vērtējumiem, kuru pamatā ir apkopots vidiskās ietekmes rādītājs, ja vien tie nav iekļauti ES tiesību aktos. Lai gan to nepārprotamā komunikācija ir pievilcīga patērētājiem, skaidrības trūkums attiecībā uz rezultātu vērtēšanas metodikām un to pieaugošais skaits rada sajukumu un pārpratumus. EESK aicina Komisiju precizēt, uz ko attiecas šī aizlieguma darbības joma, un it īpaši jautājumu par to, kas tiek uzskatīts par “vidisko ietekmi”. Piemēram, ir saprotams, ka remontējamības rādītāji nav iekļauti minētajā darbības jomā. Tas būtu jāprecizē sīkāk, lai nodrošinātu juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

3.12.

EESK atzinīgi vērtē 7. pantā noteikto aizliegumu attiecībā uz reitingiem un rezultātu vērtējumiem, kuru pamatā ir apkopots vidiskās ietekmes rādītājs, ja vien tie nav iekļauti ES tiesību aktos. Lai gan to nepārprotamā komunikācija ir pievilcīga patērētājiem, skaidrības trūkums attiecībā uz rezultātu vērtēšanas metodikām un to pieaugošais skaits rada sajukumu un pārpratumus. EESK aicina Komisiju precizēt, uz ko attiecas šī aizlieguma darbības joma, un it īpaši jautājumu par to, kas tiek uzskatīts par “vidisko ietekmi”. Piemēram, ir saprotams, ka remontējamības rādītāji nav iekļauti minētajā darbības jomā. Tas būtu jāprecizē sīkāk, lai nodrošinātu juridisko noteiktību.

| 3.13. | EESK atzinīgi vērtē 8. pantā ierosinātos pasākumus, kuru mērķis ir izbeigt ieviesto norāžu un marķējumu skaita pieaugumu. Minētie pasākumi nodrošinās lielāku skaidrību patērētājiem un to, lai tiktu sniegta tikai vērtīga un uzticama informācija. |
| --- | --- |

3.13.

EESK atzinīgi vērtē 8. pantā ierosinātos pasākumus, kuru mērķis ir izbeigt ieviesto norāžu un marķējumu skaita pieaugumu. Minētie pasākumi nodrošinās lielāku skaidrību patērētājiem un to, lai tiktu sniegta tikai vērtīga un uzticama informācija.

| 3.14. | EESK atzinīgi vērtē nozīmi, kas piešķirta tiesību aktu izpildei. Lai gan detalizētas prasības attiecībā uz norāžu pamatojumu ir nepārprotams solis uz priekšu, viena no galvenajām pastāvīgajām problēmām, ar ko saskaras patērētāji, ir nepietiekama noteikumu izpilde, kuru viņiem vajadzētu spēt uzskatīt kā pašsaprotamu. Verifikācijas sistēma var samazināt nepatiesu norāžu skaitu tirgū, bet tas tā notiks tikai tad, ja tirgus uzraudzības iestāžu darbam tiks piešķirti pietiekami resursi. EESK aicina Komisiju izpētīt visus iespējamos kanālus valsts iestāžu atbalstam un mudināt dalībvalstis nodrošināt uzraudzībai nepieciešamos resursus. EESK atzinīgi vērtē pienākumu ziņot par izpildes pasākumiem. |
| --- | --- |

3.14.

EESK atzinīgi vērtē nozīmi, kas piešķirta tiesību aktu izpildei. Lai gan detalizētas prasības attiecībā uz norāžu pamatojumu ir nepārprotams solis uz priekšu, viena no galvenajām pastāvīgajām problēmām, ar ko saskaras patērētāji, ir nepietiekama noteikumu izpilde, kuru viņiem vajadzētu spēt uzskatīt kā pašsaprotamu. Verifikācijas sistēma var samazināt nepatiesu norāžu skaitu tirgū, bet tas tā notiks tikai tad, ja tirgus uzraudzības iestāžu darbam tiks piešķirti pietiekami resursi. EESK aicina Komisiju izpētīt visus iespējamos kanālus valsts iestāžu atbalstam un mudināt dalībvalstis nodrošināt uzraudzībai nepieciešamos resursus. EESK atzinīgi vērtē pienākumu ziņot par izpildes pasākumiem.

| 3.15. | EESK arī atzinīgi vērtē 16. panta noteikumus par tiesu iestāžu pieejamību patērētājiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Patērētāju kolektīvo interešu aizsardzības nolūkā patērētāju organizācijām nodrošināta iespēja vērsties tiesā pret maldinošām un nepamatotām norādēm ir efektīvs izpildes atbalsta veids. |
| --- | --- |

3.15.

EESK arī atzinīgi vērtē 16. panta noteikumus par tiesu iestāžu pieejamību patērētājiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Patērētāju kolektīvo interešu aizsardzības nolūkā patērētāju organizācijām nodrošināta iespēja vērsties tiesā pret maldinošām un nepamatotām norādēm ir efektīvs izpildes atbalsta veids.

| 3.16. | EESK atzinīgi vērtē 17. panta noteikumus, kuros precizētas sankcijas, kas dalībvalstīm būtu jāievieš. Komisijai būtu jāapsver daži paraugprakses piemēri šajā jomā. |
| --- | --- |

3.16.

EESK atzinīgi vērtē 17. panta noteikumus, kuros precizētas sankcijas, kas dalībvalstīm būtu jāievieš. Komisijai būtu jāapsver daži paraugprakses piemēri šajā jomā.

| 3.17. | EESK aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, tostarp iesaistīt šajā procesā sociālos partnerus, lai aizsargātu patērētājus un uzņēmumus no zaļmaldināšanas. EESK it īpaši ierosina paredzēt regulāras kontrolpārbaudes, kurās būtu iesaistītas valstu iestādes, no vienas puses, un sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība valsts līmenī, no otras puses. Attiecībā uz Eiropas līmeņa pasākumiem EESK atzinīgi vērtē 19. pantā paredzēto komitejas procedūru un prasa sev iespēju piedalīties šīs komitejas darbā kā Eiropas pilsoniskās sabiedrības pārstāvei. Papildus šai komitejas procedūrai ir pienācīgi jāiesaista ieinteresētās personas, it īpaši diskusijās par kopīgām pamatojuma metodēm. EESK ierosina iesaistīt līdzdalības forumus, piemēram, Ekodizaina apspriežu forumu un ES Ekomarķējuma komiteju, vai izveidot jaunu apaļā galda apspriedi tieši šā tiesību akta vajadzībām. |
| --- | --- |

3.17.

EESK aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, tostarp iesaistīt šajā procesā sociālos partnerus, lai aizsargātu patērētājus un uzņēmumus no zaļmaldināšanas. EESK it īpaši ierosina paredzēt regulāras kontrolpārbaudes, kurās būtu iesaistītas valstu iestādes, no vienas puses, un sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība valsts līmenī, no otras puses. Attiecībā uz Eiropas līmeņa pasākumiem EESK atzinīgi vērtē 19. pantā paredzēto komitejas procedūru un prasa sev iespēju piedalīties šīs komitejas darbā kā Eiropas pilsoniskās sabiedrības pārstāvei. Papildus šai komitejas procedūrai ir pienācīgi jāiesaista ieinteresētās personas, it īpaši diskusijās par kopīgām pamatojuma metodēm. EESK ierosina iesaistīt līdzdalības forumus, piemēram, Ekodizaina apspriežu forumu un ES Ekomarķējuma komiteju, vai izveidot jaunu apaļā galda apspriedi tieši šā tiesību akta vajadzībām.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu”
  ” (COM(2020) 98 final) (OV C 364, 28.10.2020., 94. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Patērētāju nozīme aprites ekonomikā”(pašiniciatīvas atzinums (OV C 353, 18.10.2019., 11. lpp.).

1

(2)  COM(2019) 640 final, 2019. gada 11. decembris.

2

(3)  COM(2020) 98 final, 2020. gada 11. marts.

3

(4)  COM(2020) 696 final, 2020. gada 13. novembris.

4

(5)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko attiecībā uz patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam, nodrošinot viņiem labāku aizsardzību pret negodīgu praksi un viņu labāku informētību, groza Direktīvu 2005/29/EK un Direktīvu 2011/83/ES, COM(2022) 143 final.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.).

6

(7)  Eiropas Komisija, Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy, 2018. g., 10. lpp.

7

Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy

(8)  
  The Economist Intelligence Unit Limited, An Eco-wakening: Measuring global awareness, engagement and action for nature, 2021. gads (WWF).

8

The Economist Intelligence Unit Limited, An Eco-wakening: Measuring global awareness, engagement and action for nature

WWF

(9)  Vidiskuma norādes attiecībā uz nepārtikas precēm, JUST ĢD uzdevumā veikts pētījums (2014. gads), https://commission.europa.eu/publications/environmental-claims-non-food-products_en.

9

JUST

(10)  
  Authority for Consumers & Markets: ACM consumers find claims regarding carbon offset unclear (2023. gada janvāris), https://www.acm.nl/en/publications/acm-consumers-find-claims-regarding-carbon-offset-unclear.

10

Authority for Consumers & Markets: ACM consumers find claims regarding carbon offset unclear

Verbraucherzentrale, Klimaneutrale Produkte: 89 Prozent für klare Regeln und geprüftes Siegel (2022. gada septembris), https://www.verbraucherzentrale.nrw/pressemeldungen/presse-nrw/klimaneutrale-produkte-89-prozent-fuer-klare-regeln-und-geprueftes-siegel-77472.

Verbraucherzentrale, Klimaneutrale Produkte: 89 Prozent für klare Regeln und geprüftes Siegel

ASA, New Research into understanding of environmental claims (2022. gada oktobris), https://www.asa.org.uk/news/new-research-into-understanding-of-environmental-claims.html.

ASA, New Research into understanding of environmental claims

Kantar Public, CO2 Offset claims – Consumer survey (2022. gads), https://www.acm.nl/system/files/documents/acm-publishes-behavioral-research-into-co2-compensation-when-purchasing-airline-tickets.pdf.

Kantar Public, CO2

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/91

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu”

(COM(2022) 705 final)

(2023/C 293/14)

| Ziņotājs: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Dimitris DIMITRIADIS |

Ziņotājs:

Stefano PALMIERI

Stefano PALMIERI

Līdzziņotājs:

Dimitris DIMITRIADIS

Dimitris DIMITRIADIS

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 2.5.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 34. pants. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 30.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 169/1/2 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 2.5.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 34. pants.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

30.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

169/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzīst, ka makroreģionālajām stratēģijām (MRS) ir liela nozīme reģionu sociālajā, teritoriālajā un ekonomiskajā kohēzijā un ka tās veicina kaimiņvalstu integrāciju Eiropā. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzīst, ka makroreģionālajām stratēģijām (MRS) ir liela nozīme reģionu sociālajā, teritoriālajā un ekonomiskajā kohēzijā un ka tās veicina kaimiņvalstu integrāciju Eiropā.

| 1.2. | EESK norāda, ka MRS risina jautājumus, kuros ir vajadzīga vairāku valstu (un dažādu to dalībnieku) sadarbība, pamatojoties uz starpnozaru un daudzlīmeņu pārvaldības pieeju. Tādējādi dažādajiem dalībniekiem būtu jācenšas padarīt iespējamu valstu interešu un sadarbības principa līdzāspastāvēšanu, vienlaikus arī gādājot, lai procedūras nebūtu birokrātiskas un sarežģītas, kas padara MRS ne tik pievilcīgas. |
| --- | --- |

1.2.

EESK norāda, ka MRS risina jautājumus, kuros ir vajadzīga vairāku valstu (un dažādu to dalībnieku) sadarbība, pamatojoties uz starpnozaru un daudzlīmeņu pārvaldības pieeju. Tādējādi dažādajiem dalībniekiem būtu jācenšas padarīt iespējamu valstu interešu un sadarbības principa līdzāspastāvēšanu, vienlaikus arī gādājot, lai procedūras nebūtu birokrātiskas un sarežģītas, kas padara MRS ne tik pievilcīgas.

| 1.3. | EESK uzskata, ka būtu jādara vairāk, lai stiprinātu makroreģionālās stratēģijas tā, ka tās varētu radīt pārmaiņas, veicināt uzticēšanos un popularizēt Eiropas vērtības, it īpaši attiecībā uz reģionu sociālo, teritoriālo un ekonomisko kohēziju un kaimiņvalstu integrāciju, kā arī programmu 2030. gadam. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka būtu jādara vairāk, lai stiprinātu makroreģionālās stratēģijas tā, ka tās varētu radīt pārmaiņas, veicināt uzticēšanos un popularizēt Eiropas vērtības, it īpaši attiecībā uz reģionu sociālo, teritoriālo un ekonomisko kohēziju un kaimiņvalstu integrāciju, kā arī programmu 2030. gadam.

| 1.4. | EESK norāda, ka MRS ir bijuši noderīgi instrumenti, ar ko risināt veselības krīzi un Krievijas iebrukuma Ukrainā sekas. Proti, ES stratēģija Donavas reģionam (EUSDR) un ES stratēģija Baltijas jūras reģionam (EUSBR) ir pildījušas svarīgu lomu Ukrainas un ES saikņu nostiprināšanā Ukrainas bēgļu integrācijai un drošu kravas pārvadājumu koridoru izveidei. |
| --- | --- |

1.4.

EESK norāda, ka MRS ir bijuši noderīgi instrumenti, ar ko risināt veselības krīzi un Krievijas iebrukuma Ukrainā sekas. Proti, ES stratēģija Donavas reģionam (EUSDR

EUSBR

| 1.5. | Ņemot vērā zaļo, digitālo un sociālo pārkārtošanos, EESK norāda, ka īstenošanas process dažādās MRS atšķiras, jo nozaru politikas īstenošanas un trešo valstu sagatavotības ziņā līmeņi un spējas ir atšķirīgi. EESK uzskata, ka ir svarīgi novērst atšķirības, izmantojot īpašus pasākumus, sevišķi attiecībā uz visnelabvēlīgākajā situācijā esošajiem reģioniem, lai nepieļautu, ka ekonomiskā konkurētspēja un sociālā kohēzija kļūst par problēmu, kas radīs vēl lielākas atšķirības starp attīstītākiem un mazāk attīstītiem reģioniem. |
| --- | --- |

1.5.

Ņemot vērā zaļo, digitālo un sociālo pārkārtošanos, EESK norāda, ka īstenošanas process dažādās MRS atšķiras, jo nozaru politikas īstenošanas un trešo valstu sagatavotības ziņā līmeņi un spējas ir atšķirīgi. EESK uzskata, ka ir svarīgi novērst atšķirības, izmantojot īpašus pasākumus, sevišķi attiecībā uz visnelabvēlīgākajā situācijā esošajiem reģioniem, lai nepieļautu, ka ekonomiskā konkurētspēja un sociālā kohēzija kļūst par problēmu, kas radīs vēl lielākas atšķirības starp attīstītākiem un mazāk attīstītiem reģioniem.

| 1.6. | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi stiprināt saikni starp zaļo, digitālo un sociālo pārkārtošanos, lai pārorientētos no ražošanas “vairāk” uz ražošanu “labāk” un tādējādi novērstu pārprodukcijas radītu izšķērdēšanu, pilnībā ievērojot stratēģiskās autonomijas principu. Šajā ziņā ir svarīgi novērtēt pārdomātas specializācijas un klasteru veidošanas pieejas, kā arī nodrošināt pienācīgu, dziļu un atbilstīgu izglītību un apmācību. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi stiprināt saikni starp zaļo, digitālo un sociālo pārkārtošanos, lai pārorientētos no ražošanas “vairāk” uz ražošanu “labāk” un tādējādi novērstu pārprodukcijas radītu izšķērdēšanu, pilnībā ievērojot stratēģiskās autonomijas principu. Šajā ziņā ir svarīgi novērtēt pārdomātas specializācijas un klasteru veidošanas pieejas, kā arī nodrošināt pienācīgu, dziļu un atbilstīgu izglītību un apmācību.

| 1.7. | EESK ņem vērā to, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri pilda būtisku lomu lēmumu pieņemšanas uzlabošanā, it īpaši tuvinot vietējās un reģionālās kopienas makroreģionālajām stratēģijām, un mudina dalībvalstis, kā arī Eiropas Komisiju vēl vairāk iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālos partnerus un reģionālo un vietējo pārvaldības līmeni, lai stiprinātu līdzatbildību par programmām. |
| --- | --- |

1.7.

EESK ņem vērā to, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri pilda būtisku lomu lēmumu pieņemšanas uzlabošanā, it īpaši tuvinot vietējās un reģionālās kopienas makroreģionālajām stratēģijām, un mudina dalībvalstis, kā arī Eiropas Komisiju vēl vairāk iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālos partnerus un reģionālo un vietējo pārvaldības līmeni, lai stiprinātu līdzatbildību par programmām.

| 1.8. | Turklāt četru makroreģionālo stratēģiju efektivitātes un lietderības labad kļūst svarīgi stiprināt vietējo valstisko un nevalstisko dalībnieku spēju veidošanu. EESK uzskata, ka ir svarīgi uzsākt šo dalībnieku informēšanas un apmācības procesu. Šajā saistībā EESK ierosina izveidot sistēmu ierēdņu īslaicīgai un vidēja termiņa apmaiņai starp MRS reģioniem, līdzīgi kā programmā Erasmus. EESK atzinīgi vērtē iniciatīvu makroreģionos izveidot institucionalizētu pilsoņdialogu un uzskata, ka tas šajā ziņā varētu palīdzēt. Svarīgi ir arī tas, lai EESK, kas ir organizētas pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru struktūra, uzņemtos aktīvāku lomu un piedalītos visu MRS pārvaldībā. Tādējādi sinerģija un sadarbība var kļūt efektīvāka un pamanāmāka. Šajā saistībā EESK ierosina organizēt forumus ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un sociālajiem partneriem MRS dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.8.

Turklāt četru makroreģionālo stratēģiju efektivitātes un lietderības labad kļūst svarīgi stiprināt vietējo valstisko un nevalstisko dalībnieku spēju veidošanu. EESK uzskata, ka ir svarīgi uzsākt šo dalībnieku informēšanas un apmācības procesu. Šajā saistībā EESK ierosina izveidot sistēmu ierēdņu īslaicīgai un vidēja termiņa apmaiņai starp MRS reģioniem, līdzīgi kā programmā Erasmus

| 1.9. | Turklāt EESK aicina visās MRS meklēt iespējas novērst to, ka nav pietiekami iesaistīti nozīmīgi vietējie attīstības virzītājspēki (MVU, esošie industriālie klasteri, vietējās bankas, sociālie uzņēmumi, arodbiedrības, akadēmiskās aprindas, NVO un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas), kā arī starptautiskas korporācijas un starptautiskās finanšu iestādes un bankas, kam ir izšķiroša nozīme. MRS kontekstā partnerības principa pieņemšana būtu jāīsteno, pilnībā iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

1.9.

Turklāt EESK aicina visās MRS meklēt iespējas novērst to, ka nav pietiekami iesaistīti nozīmīgi vietējie attīstības virzītājspēki (MVU, esošie industriālie klasteri, vietējās bankas, sociālie uzņēmumi, arodbiedrības, akadēmiskās aprindas, NVO un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas), kā arī starptautiskas korporācijas un starptautiskās finanšu iestādes un bankas, kam ir izšķiroša nozīme. MRS kontekstā partnerības principa pieņemšana būtu jāīsteno, pilnībā iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas.

| 1.10. | EESK norāda, ka ir svarīgi saskaņot MRS ar 2030. gada programmas mērķiem un radīt papildināmību ar 2021.–2027. gada kohēzijas politikas mērķiem, lai padarītu makroreģionālās iniciatīvas efektīvākas. |
| --- | --- |

1.10.

EESK norāda, ka ir svarīgi saskaņot MRS ar 2030. gada programmas mērķiem un radīt papildināmību ar 2021.–2027. gada kohēzijas politikas mērķiem, lai padarītu makroreģionālās iniciatīvas efektīvākas.

| 1.11. | Neraugoties uz Eiropas Komisijas centieniem palielināt MRS atpazīstamību, EESK uzskata, ka labāka saziņa nav atkarīga tikai no viena svarīga dalībnieka, bet gan no lielākas dalībvalstu un MRS iesaistīto trešo valstu līdzdalības. EESK šajā ziņā var palīdzēt, un izšķiroši svarīga var būt pilsoniskās sabiedrības daudzlīmeņu līdzdalība. |
| --- | --- |

1.11.

Neraugoties uz Eiropas Komisijas centieniem palielināt MRS atpazīstamību, EESK uzskata, ka labāka saziņa nav atkarīga tikai no viena svarīga dalībnieka, bet gan no lielākas dalībvalstu un MRS iesaistīto trešo valstu līdzdalības. EESK šajā ziņā var palīdzēt, un izšķiroši svarīga var būt pilsoniskās sabiedrības daudzlīmeņu līdzdalība.

| 1.12. | EESK ierosina apsvērt iespējas īstenot atšķirīgu pieeju MRS pārvaldībai. Tā kā politisko līmeni pārstāv ārlietu ministri, operatīvais līmenis būtu jāstiprina, uzlabojot sadarbību ar ES lietu ministrijām un ES fondu ministrijām. MRS īstenošanai izšķiroši svarīga ir arī reģionālo pašvaldību līdzdalība, to administratīvo spēju vairošana un telpiskās plānošanas stiprināšana. |
| --- | --- |

1.12.

EESK ierosina apsvērt iespējas īstenot atšķirīgu pieeju MRS pārvaldībai. Tā kā politisko līmeni pārstāv ārlietu ministri, operatīvais līmenis būtu jāstiprina, uzlabojot sadarbību ar ES lietu ministrijām un ES fondu ministrijām. MRS īstenošanai izšķiroši svarīga ir arī reģionālo pašvaldību līdzdalība, to administratīvo spēju vairošana un telpiskās plānošanas stiprināšana.

| 1.13. | EESK pauž cerību, ka līdz ar Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komitejas ziņojuma apstiprināšanu tiks izstrādāti nosacījumi makroreģionālo stratēģiju īstenošanai arī Vidusjūras rietumu reģionos. |
| --- | --- |

1.13.

EESK pauž cerību, ka līdz ar Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komitejas ziņojuma apstiprināšanu tiks izstrādāti nosacījumi makroreģionālo stratēģiju īstenošanai arī Vidusjūras rietumu reģionos.

| 1.14. | Turpmākās kohēzijas politikas novērtēšanas procesa gaitā būs rūpīgi jāizvērtē, kā makroreģionālās stratēģijas uzlabot tā, lai atraisītu visu to potenciālu. |
| --- | --- |

1.14.

Turpmākās kohēzijas politikas novērtēšanas procesa gaitā būs rūpīgi jāizvērtē, kā makroreģionālās stratēģijas uzlabot tā, lai atraisītu visu to potenciālu.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Kopš 2009. gada Eiropas Savienība (ES) makroreģionālās stratēģijas ir definējusi kā integrētas, ciešākas sadarbības sistēmas, kas ļauj valstīm, kuras atrodas vienā un tajā pašā teritorijā, kopīgi risināt kopīgas problēmas vai maksimāli izmantot savu kopīgo potenciālu. |
| --- | --- |

2.1.

Kopš 2009. gada Eiropas Savienība (ES) makroreģionālās stratēģijas ir definējusi kā integrētas, ciešākas sadarbības sistēmas, kas ļauj valstīm, kuras atrodas vienā un tajā pašā teritorijā, kopīgi risināt kopīgas problēmas vai maksimāli izmantot savu kopīgo potenciālu.

| 2.2. | Dalībvalstis un trešās valstis, kas atrodas vienā ģeogrāfiskajā apgabalā, uzsāk makroreģionālu stratēģiju un nosaka tās mērķus; apgabals, uz kuru attiecas stratēģija, tiek noteikts, pamatojoties uz fiziskām īpašībām (upes baseins, jūras baseins, kalnu grēda utt.), un tā pamatā ir jau pastāvošas vēsturiskas sociālekonomiskas un kultūras saiknes, kas ir vajadzīgas, lai risinātu problēmas, ko rada straujā ES paplašināšanās. |
| --- | --- |

2.2.

Dalībvalstis un trešās valstis, kas atrodas vienā ģeogrāfiskajā apgabalā, uzsāk makroreģionālu stratēģiju un nosaka tās mērķus; apgabals, uz kuru attiecas stratēģija, tiek noteikts, pamatojoties uz fiziskām īpašībām (upes baseins, jūras baseins, kalnu grēda utt.), un tā pamatā ir jau pastāvošas vēsturiskas sociālekonomiskas un kultūras saiknes, kas ir vajadzīgas, lai risinātu problēmas, ko rada straujā ES paplašināšanās.

| 2.3. | Makroreģionālās stratēģijas nodrošina integrētas, uzlabotas sadarbības sistēmas problēmu un iespēju kopīgai risināšanai konkrētās ES jomās, kurās tās nevar risināt atsevišķi ar kopīgiem instrumentiem. Turklāt, ņemot vērā pašreizējos apstākļus, tās var būt nozīmīgs instruments, ar ko veicināt ES darbības teritoriālo paplašināšanu. |
| --- | --- |

2.3.

Makroreģionālās stratēģijas nodrošina integrētas, uzlabotas sadarbības sistēmas problēmu un iespēju kopīgai risināšanai konkrētās ES jomās, kurās tās nevar risināt atsevišķi ar kopīgiem instrumentiem. Turklāt, ņemot vērā pašreizējos apstākļus, tās var būt nozīmīgs instruments, ar ko veicināt ES darbības teritoriālo paplašināšanu.

| 2.4. | Ar šo atzinumu EESK sniegs novērtējumu par ceturto ziņojumu par Eiropas Savienības makroreģionālo stratēģiju īstenošanu, ņemot vērā, ka pārskata periodā (no 2020. gada vidus līdz 2022. gada vidum) 19 ES dalībvalstis un 10 trešās valstis, kas piedalās ES makroreģionālajās stratēģijās, ir apliecinājušas ievērojamu noturību smagu un ilgstošu ārēju satricinājumu gadījumā un tām savi regulārie sadarbības pasākumi bija jāpārveido solidaritātes pasākumos, lai kopīgi tiktu galā ar sekām, ko radījusi Covid-19 krīze un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu. |
| --- | --- |

2.4.

Ar šo atzinumu EESK sniegs novērtējumu par ceturto ziņojumu par Eiropas Savienības makroreģionālo stratēģiju īstenošanu, ņemot vērā, ka pārskata periodā (no 2020. gada vidus līdz 2022. gada vidum) 19 ES dalībvalstis un 10 trešās valstis, kas piedalās ES makroreģionālajās stratēģijās, ir apliecinājušas ievērojamu noturību smagu un ilgstošu ārēju satricinājumu gadījumā un tām savi regulārie sadarbības pasākumi bija jāpārveido solidaritātes pasākumos, lai kopīgi tiktu galā ar sekām, ko radījusi Covid-19 krīze un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu.

3.   Vispārīgs makroreģionālo stratēģiju īstenošanas novērtējums

Vispārīgs makroreģionālo stratēģiju īstenošanas novērtējums

3.1.   ES stratēģija Baltijas jūras reģionam (EUSBSR)

ES stratēģija Baltijas jūras reģionam (EUSBSR)

| 3.1.1. | ES stratēģijā Baltijas jūras reģionam, kas uzsākta 2009. gadā, ir iesaistītas astoņas ES dalībvalstis un četras kaimiņos esošas trešās valstis. Stratēģijai ir trīs galvenie mērķi – glābt jūru, savienot reģionu un vairot labklājību, un tā ir tematiski iedalīta 14 savstarpēji saistītās politikas jomās, kas ietver riskus, bioekonomiku, veselību un izglītību. |
| --- | --- |

3.1.1.

ES stratēģijā Baltijas jūras reģionam, kas uzsākta 2009. gadā, ir iesaistītas astoņas ES dalībvalstis un četras kaimiņos esošas trešās valstis. Stratēģijai ir trīs galvenie mērķi – glābt jūru, savienot reģionu un vairot labklājību, un tā ir tematiski iedalīta 14 savstarpēji saistītās politikas jomās, kas ietver riskus, bioekonomiku, veselību un izglītību.

| 3.1.2. | Kas attiecas uz finansējumu, Interreg Baltijas jūras reģiona programmai jau no paša sākuma ir bijusi būtiska nozīme makroreģiona stratēģijas īstenošanas finansēšanā. No 2014. līdz 2020. gadam Interreg programmas ieguldījums projektu īstenošanā reģionā bija aptuveni 278 miljoni EUR. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam Interreg Baltijas jūras reģiona programmas budžets būs 259 miljoni EUR. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kas attiecas uz finansējumu, Interreg

Interreg

Interreg

| 3.1.3. | EUSBSR rīcības plāns 2021. gadā tika pārskatīts. Darbību skaits tika samazināts, tika ieviesta sistēma ciešākas sadarbības veicināšanai starp ieinteresētajām personām (tostarp ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem) un tika izveidots jauns instruments – Baltijas jūras stratēģijas punkts –, lai sniegtu administratīvu un tehnisku atbalstu stratēģijas pārvaldībai, izstrādei un paziņošanai par to. |
| --- | --- |

3.1.3.

EUSBSR

| 3.1.4. | EUSBSR ir atbalstījusi reģionus, kas iesaistīti izvirzīto ilgtspējīgas un gudras izaugsmes mērķu sasniegšanā. Neraugoties uz to, ka sadarbības apturēšana ar Krieviju un Baltkrieviju pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā ir radījusi šķērsli galveno problēmu risināšanai reģionā, stratēģijai ir potenciāls risināt jaunas problēmas. |
| --- | --- |

3.1.4.

EUSBSR

3.2.   ES stratēģija Donavas reģionam (EUSDR)

ES stratēģija Donavas reģionam (EUSDR)

| 3.2.1. | ES stratēģija Donavas reģionam (EUSDR), kas tika uzsākta 2010. gada decembrī un atjaunināta 2020. gadā, aptver 14 valstis (9 ES dalībvalstis un 5 valstis, kas nav ES dalībvalstis), un tās pamatā ir četri galvenie pīlāri: 1) reģiona savienošana; 2) vides aizsardzība; 3) labklājības veidošana; 4) reģiona stiprināšana. Šie četri mērķi ir sīkāk iedalīti 12 prioritārajās jomās. |
| --- | --- |

3.2.1.

ES stratēģija Donavas reģionam (EUSDR

| 3.2.2. | Attiecībā uz finansējumu 2014.–2020. gada periodā primārais atbalsts tika sniegts no Interreg Donavas transnacionālās programmas par kopējo summu 231 miljons EUR. Tomēr 2021.–2027. gada periodā programmas sniegtais kopējais finansējums ir 213,1 miljons EUR. |
| --- | --- |

3.2.2.

Attiecībā uz finansējumu 2014.–2020. gada periodā primārais atbalsts tika sniegts no Interreg

| 3.2.3. | Rīcības plāns 2020. gadā tika grozīts, lai nodrošinātu stratēģisku pamatu tā darbībām un reorganizētu mērķus. Izmaiņu nolūks bija trīskāršs: racionalizēt darbības, samazinot to skaitu no 137 līdz 85; padarīt rīcības plānu par dokumentu, kas sniedz stratēģiskas norādes EUSDR īstenošanai; padarīt rīcības plānu saskanīgāku ar citām finansēšanas programmām un instrumentiem, it īpaši ar kohēzijas politikas programmām, kā arī ar citām ES finansēšanas programmām un instrumentiem, un ar valsts, reģionālo un vietējo finansējumu no Donavas reģiona valstīm. Rīcības plāna pārskatīšanā EUSDR paredzētās darbības tika saskaņotas ar jaunajām ES prioritātēm, tostarp Eiropas zaļo kursu. Ievērojams progress panākts, pateicoties jauniešu iesaistīšanas pasākumiem un sadarbības stiprināšanai ar ES fondiem. |
| --- | --- |

3.2.3.

Rīcības plāns 2020. gadā tika grozīts, lai nodrošinātu stratēģisku pamatu tā darbībām un reorganizētu mērķus. Izmaiņu nolūks bija trīskāršs: racionalizēt darbības, samazinot to skaitu no 137 līdz 85; padarīt rīcības plānu par dokumentu, kas sniedz stratēģiskas norādes EUSDR

EUSDR

| 3.2.4. | Tomēr, neraugoties uz šīm izmaiņām, Donavas makroreģionālo stratēģiju skar vairāki sarežģījumi, kas palēnina tās īstenošanu: vērā ņemamas sociālekonomiskās atšķirības Donavas reģionā, finanšu resursu trūkums un vāja iesaistīto valstu politiskā apņemšanās. Turklāt iesaistītajām valstīm ir jārisina plašākas globālas problēmas, piemēram, atveseļošanās pēc pandēmijas, klimata pārmaiņas un digitālā pārkārtošanās, un visi šie jautājumi var novirzīt to uzmanību no centieniem uzlabot EUSDR īstenošanu. |
| --- | --- |

3.2.4.

Tomēr, neraugoties uz šīm izmaiņām, Donavas makroreģionālo stratēģiju skar vairāki sarežģījumi, kas palēnina tās īstenošanu: vērā ņemamas sociālekonomiskās atšķirības Donavas reģionā, finanšu resursu trūkums un vāja iesaistīto valstu politiskā apņemšanās. Turklāt iesaistītajām valstīm ir jārisina plašākas globālas problēmas, piemēram, atveseļošanās pēc pandēmijas, klimata pārmaiņas un digitālā pārkārtošanās, un visi šie jautājumi var novirzīt to uzmanību no centieniem uzlabot EUSDR

3.3.   ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR)

ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR)

| 3.3.1. | EUSAIR, kas tika uzsākta 2014. gadā, apvieno desmit valstis (četras ES dalībvalstis un sešas trešās valstis). Stratēģijas pamatā ir četri galvenie pīlāri: zilā izaugsme, reģiona savienošana, vides kvalitāte un ilgtspējīgs tūrisms. EUSAIR mehānisma kontaktpunkts sniedz operatīvu atbalstu koordinācijai un īstenošanai. |
| --- | --- |

3.3.1.

EUSAIR

EUSAIR

| 3.3.2. | Attiecībā uz 2014.–2020. gada perioda finansējumu Interreg programma ADRION darīja pieejamus 118 miljonus EUR projektu finansēšanai saskaņā ar četriem EUSAIR pīlāriem, tostarp atbalstu EUSAIR pārvaldībai saskaņā ar 4. prioritāro virzienu. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam Interreg Adrijas un Jonijas jūras programmas ietvaros būs pieejami 136,7 miljoni EUR. |
| --- | --- |

3.3.2.

Attiecībā uz 2014.–2020. gada perioda finansējumu Interreg

ADRION

EUSAIR

EUSAIR

Interreg

| 3.3.3. | EESK atzinīgi vērtē EUSAIR centienus šajā stratēģijā izveidot Jaunatnes padomi. Komiteja mudina arī pārējās MRS stiprināt jaunatnes padomju darbību. EESK aicina visās MRS spēcināt jaunatnes padomes un institucionalizēt dialogu ar tām, iespējams, gadskārtēju forumu veidā. |
| --- | --- |

3.3.3.

EESK atzinīgi vērtē EUSAIR

| 3.3.4. | ES 2021. gada novembrī pārstrādāja EUSAIR zīmolu ar ziņojumu par Eiropas Savienības stratēģijas Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR) pārpozicionēšanu, lai padarītu to saprotamāku mērķauditorijai. Tā iesaka EUSAIR vēl vairāk saskaņot ar ES politiskajām prioritātēm, piemēram, Eiropas zaļo kursu un digitālo pārkārtošanos, vienlaikus savu prioritāšu centrā izvirzot pilsonisko sabiedrību un jauniešus. |
| --- | --- |

3.3.4.

ES 2021. gada novembrī pārstrādāja EUSAIR

EUSAIR

EUSAIR

| 3.3.5. | Attiecībā uz EUSAIR gūto progresu, neraugoties uz sasniegtajiem rezultātiem saistībā ar stabilitāti reģionā un konverģenci starp valstīm, joprojām ir neizmantotas iespējas radīt sinerģiju ar citām daudzpusējām iniciatīvām makroreģionā, kā arī mazināt atšķirības starp ES un trešām valstīm. Stratēģija aptver pārāk daudzas dimensijas un ļoti sarežģītu un daudzveidīgu ģeogrāfiju, turklāt tai ir pārāk daudz mērķu. |
| --- | --- |

3.3.5.

Attiecībā uz EUSAIR

3.4.   ES stratēģija Alpu reģionam (EUSALP)

ES stratēģija Alpu reģionam (EUSALP)

| 3.4.1. | Alpu reģiona makroreģionālā stratēģija (EUSALP) tika uzsākta 2015. gadā un ir jaunākā ES apstiprinātā stratēģija. Tajā ir iesaistītas septiņas valstis, no kurām piecas ir ES dalībvalstis un divas nav ES dalībvalstis. Stratēģija aptver trīs tematiskās jomas: ekonomisko izaugsmi un inovāciju; mobilitāti un savienojamību; vidi un enerģētiku. Trīs tematiskās jomas papildina transversāla pārvaldības politika, kuras mērķis ir reģionā nodrošināt stabilu makroreģionālās pārvaldības modeli. |
| --- | --- |

3.4.1.

Alpu reģiona makroreģionālā stratēģija (EUSALP

| 3.4.2. | Attiecībā uz 2014.–2020. gada finansējumu Interreg Alpu programma reģionam darīja pieejamus 139 miljonus EUR, savukārt laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam kopumā ir pieejami 107 miljoni EUR četrām prioritārajām jomām ar mērķi veidot klimatnoturīgu, videi nekaitīgu un oglekļa emisiju ziņā neitrālu Alpu reģionu. |
| --- | --- |

3.4.2.

Attiecībā uz 2014.–2020. gada finansējumu Interreg

| 3.4.3. | Neraugoties uz nepārprotamajām atšķirībām starp kalnu apvidiem pilsētās un laukos, makroreģionā ir spēcīga sociālā un ekonomiskā savstarpējā atkarība. Dažas no EUSALP iesaistītajām valstīm (Vācija, Itālija, Austrija un Slovēnija) ir arī citu makroreģionālo stratēģiju dalībnieces, un šis fakts rada sarežģījumus. Lai pārklāšanos pārvērstu papildināmībā, ir nepārprotami vajadzīga lielāka iesaiste pārvaldības procesos. |
| --- | --- |

3.4.3.

Neraugoties uz nepārprotamajām atšķirībām starp kalnu apvidiem pilsētās un laukos, makroreģionā ir spēcīga sociālā un ekonomiskā savstarpējā atkarība. Dažas no EUSALP

| 3.4.4. | Salīdzinājumā ar citām makroreģionālajām stratēģijām EUSALP ir labi strukturēta. Tas ir saistīts ar to, ka Alpu reģionā ir strukturēta, institucionāla sistēma un ilgstošas sadarbības tradīcijas, kuru pamatā ir Alpu konvencija un citas iniciatīvas, piemēram, Arge Alp, Euromontana, Alpu alianse (vietējās pašvaldības), ALPARC (aizsargājamo teritoriju tīkls) un Starptautiskā zinātniskā pētniecības komiteja Alpos, kā arī citas organizācijas, kas darbojas šajā reģionā. Abām trešām valstīm – Šveicei un Lihtenšteinai – ir augsta institucionālā un administratīvā spēja, kas ļauj tām sadarboties vienā līmenī ar ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.4.4.

Salīdzinājumā ar citām makroreģionālajām stratēģijām EUSALP

Arge Alp

Euromontana

ALPARC

4.   Makroreģionālā situācija un karš Ukrainā

Makroreģionālā situācija un karš Ukrainā

| 4.1. | Makroreģionālās stratēģijas ir tieši un netieši ietekmējis karš Ukrainā. ES makroreģionālo stratēģiju sadarbības pasākumos bija jākoncentrējas uz solidaritātes iniciatīvām, lai kopīgi novērstu sekas, ko radījusi nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu. |
| --- | --- |

4.1.

Makroreģionālās stratēģijas ir tieši un netieši ietekmējis karš Ukrainā. ES makroreģionālo stratēģiju sadarbības pasākumos bija jākoncentrējas uz solidaritātes iniciatīvām, lai kopīgi novērstu sekas, ko radījusi nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu.

| 4.2. | No četrām makroreģionālajām stratēģijām EUSDR un EUSBSR ir tās, kurām noteikti ir bijusi tieša ietekme uz sadarbības pasākumu īstenošanu;






  — | EUSDR un EUSBR (tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri) kopš kara sākuma ir pildījušas svarīgu lomu Ukrainas atbalstīšanā, palīdzot vairot saiknes starp Ukrainu un ES. Pasākumi bija vērsti uz Ukrainas bēgļu integrāciju un drošu kravas pārvadājumu koridoru izveidi. Šo apņemšanos stingri apliecināja Ukrainas prezidentūra Donavas stratēģijā 2022. gadā. Neraugoties uz karu, Ukraina ir ievērojami palielinājusi savu iesaistīšanos visās Donavas stratēģijas prioritārajās jomās, |
| --- | --- | --- |

4.2.

No četrām makroreģionālajām stratēģijām EUSDR

EUSBSR

—

EUSDR un EUSBR (tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri) kopš kara sākuma ir pildījušas svarīgu lomu Ukrainas atbalstīšanā, palīdzot vairot saiknes starp Ukrainu un ES. Pasākumi bija vērsti uz Ukrainas bēgļu integrāciju un drošu kravas pārvadājumu koridoru izveidi. Šo apņemšanos stingri apliecināja Ukrainas prezidentūra Donavas stratēģijā 2022. gadā. Neraugoties uz karu, Ukraina ir ievērojami palielinājusi savu iesaistīšanos visās Donavas stratēģijas prioritārajās jomās,

EUSDR

EUSBR

| — | EUSBSR ir apturējusi jebkādu sadarbību ar Krieviju un Baltkrieviju. Tāpēc stratēģija tagad virzās uz to, lai vēl vairāk stiprinātu savu stratēģiskās saskarnes lomu sadarbībai starp ES dalībvalstīm, Norvēģiju un Islandi. |
| --- | --- |

—

EUSBSR ir apturējusi jebkādu sadarbību ar Krieviju un Baltkrieviju. Tāpēc stratēģija tagad virzās uz to, lai vēl vairāk stiprinātu savu stratēģiskās saskarnes lomu sadarbībai starp ES dalībvalstīm, Norvēģiju un Islandi.

EUSBSR

| 4.2.1. | Makroreģionālo stratēģiju ilgtermiņa ievirzei nevajadzētu būt viegli maināmai, tomēr strukturālās pārmaiņas globālajā ģeopolitiskajā vidē, proti, karš Ukrainā kā galvenais incidents šajā jomā, ietekmē visu četru makroreģionālo stratēģiju saturu, jo tās atjauno starpreģionu/pārrobežu kohēzijas un sadarbības nozīmi Eiropā, kā arī Eirāzijas telpā. |
| --- | --- |

4.2.1.

Makroreģionālo stratēģiju ilgtermiņa ievirzei nevajadzētu būt viegli maināmai, tomēr strukturālās pārmaiņas globālajā ģeopolitiskajā vidē, proti, karš Ukrainā kā galvenais incidents šajā jomā, ietekmē visu četru makroreģionālo stratēģiju saturu, jo tās atjauno starpreģionu/pārrobežu kohēzijas un sadarbības nozīmi Eiropā, kā arī Eirāzijas telpā.

5.   Makroreģionālo stratēģiju loma un ietekme uz zaļās, digitālās un sociālās pārkārtošanās procesu īstenošanu

Makroreģionālo stratēģiju loma un ietekme uz zaļās, digitālās un sociālās pārkārtošanās procesu īstenošanu

| 5.1. | Lai gan visas četras makroreģionālās stratēģijas atbalsta ES zaļās, digitālās un sociālās pārkārtošanās mērķrādītāju sasniegšanu, ir skaidrs, ka īstenošanas process dažādās makroreģionālajās stratēģijās atšķiras, jo atšķirīgi ir nozaru politikas īstenošanas līmeņi un spējas (vide, digitālā/inovāciju un sociālā joma) un trešo valstu gatavība risināt ar pārkārtošanos saistītās problēmas. |
| --- | --- |

5.1.

Lai gan visas četras makroreģionālās stratēģijas atbalsta ES zaļās, digitālās un sociālās pārkārtošanās mērķrādītāju sasniegšanu, ir skaidrs, ka īstenošanas process dažādās makroreģionālajās stratēģijās atšķiras, jo atšķirīgi ir nozaru politikas īstenošanas līmeņi un spējas (vide, digitālā/inovāciju un sociālā joma) un trešo valstu gatavība risināt ar pārkārtošanos saistītās problēmas.

| 5.2. | Jānorāda: ja šādas atšķirības netiks risinātas ar īpašiem atbalsta un finansēšanas pasākumiem, sevišķi attiecībā uz tām MRS, kurām ir vislielākās grūtības, tad tas, kas citos apstākļos varētu veicināt ekonomikas konkurētspēju un sociālo kohēziju, var kļūt par problēmu un radīt vēl lielākas atšķirības starp attīstītākajiem un mazāk attīstītajiem reģioniem. Tas ir problemātiski arī perifēros un attālos reģionos, kas vienmēr ir nelabvēlīgākā situācijā salīdzinājumā ar centrālajiem, pilsētu vai lielpilsētu reģioniem. Šajā ziņā ļoti noderīgs var būt atbalsts un stimuli reģionālai un pārrobežu sadarbībai. |
| --- | --- |

5.2.

Jānorāda: ja šādas atšķirības netiks risinātas ar īpašiem atbalsta un finansēšanas pasākumiem, sevišķi attiecībā uz tām MRS, kurām ir vislielākās grūtības, tad tas, kas citos apstākļos varētu veicināt ekonomikas konkurētspēju un sociālo kohēziju, var kļūt par problēmu un radīt vēl lielākas atšķirības starp attīstītākajiem un mazāk attīstītajiem reģioniem. Tas ir problemātiski arī perifēros un attālos reģionos, kas vienmēr ir nelabvēlīgākā situācijā salīdzinājumā ar centrālajiem, pilsētu vai lielpilsētu reģioniem. Šajā ziņā ļoti noderīgs var būt atbalsts un stimuli reģionālai un pārrobežu sadarbībai.

| 5.3. | Rūpīga 4. ziņojuma izskatīšana un no Interreg 2014.–2020. gada programmām finansēto projektu analīze liecina, ka pastāv cieša saikne starp zaļo un digitālo pārkārtošanos. Ir tikuši uzsākti un īstenoti dažādi projekti, taču nav skaidrs, vai šīs iniciatīvas patiešām ir spējušas panākt pārmaiņas. EESK uzskata, ka sasniegtie rezultāti būtu jāliek lietā, izmantojot iespējas, kas pieejamas Interreg 2021.–2027. gada programmās. |
| --- | --- |

5.3.

Rūpīga 4. ziņojuma izskatīšana un no Interreg

Interreg

| 5.4. | EESK uzskata, ka visu makroreģionālo stratēģiju trūkums ir tas, ka zaļās un digitālās pārkārtošanās procesi nav cieši sasaistīti ar sociālajiem procesiem, daudzos gadījumos ierobežojot sociālo dimensiju tikai līdz tādu grupu iesaistīšanai un līdzdalībai, kuras nepārstāv pilnībā pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru vajadzības un intereses. Izpētes atzinumā par tematu “Ceļā uz labāku ekonomisko konverģenci un konkurētspēju makroreģionos. Eiropas stratēģijas Donavas reģionam piemērs un transnacionālo kopu nozīme” (1) EESK norādīja, ka sociālo un teritoriālo atšķirību samazināšanas un vides ilgtspējas veicināšanas rezultāti joprojām ir pieticīgi, un tā cēloņi, visticamāk, ir pārvaldības un starpvaldību regulējuma sarežģītība, lielā birokrātija, tas, ka dažādi reģioni atšķirīgi īsteno stratēģijas, un nepietiekamā sociālo partneru, sociāli ekonomisko dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaiste. |
| --- | --- |

5.4.

EESK uzskata, ka visu makroreģionālo stratēģiju trūkums ir tas, ka zaļās un digitālās pārkārtošanās procesi nav cieši sasaistīti ar sociālajiem procesiem, daudzos gadījumos ierobežojot sociālo dimensiju tikai līdz tādu grupu iesaistīšanai un līdzdalībai, kuras nepārstāv pilnībā pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru vajadzības un intereses. Izpētes atzinumā par tematu “Ceļā uz labāku ekonomisko konverģenci un konkurētspēju makroreģionos. Eiropas stratēģijas Donavas reģionam piemērs un transnacionālo kopu nozīme” (1

| 5.5. | Zaļās un digitālās pārkārtošanās stratēģiju mērķis ir pārvirzīt uzsvaru no ražošanas “vairāk” uz ražošanu “labāk”. Lai gan šī pieeja ir pareiza un atbilst EESK pamatnostādnēm, tā rada problēmas, kuras, ja netiks risinātas, var pārveidot pievienoto vērtību par kaut ko kaitīgu. Nodarbinātības līmenis un nodokļu ieņēmumi ir cieši saistīti ar IKP pieaugumu: ja IKP samazinās, ir grūtāk finansēt veselības aprūpi, izglītību un sociālo taisnīgumu. |
| --- | --- |

5.5.

Zaļās un digitālās pārkārtošanās stratēģiju mērķis ir pārvirzīt uzsvaru no ražošanas “vairāk” uz ražošanu “labāk”. Lai gan šī pieeja ir pareiza un atbilst EESK pamatnostādnēm, tā rada problēmas, kuras, ja netiks risinātas, var pārveidot pievienoto vērtību par kaut ko kaitīgu. Nodarbinātības līmenis un nodokļu ieņēmumi ir cieši saistīti ar IKP pieaugumu: ja IKP samazinās, ir grūtāk finansēt veselības aprūpi, izglītību un sociālo taisnīgumu.

| 5.6. | ES reakcija uz šo paradoksu ir Eiropas zaļais kurss – vairāku pasākumu kopums ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes atbalstam, ņemot vērā vidi, dabas resursus un sociālo kohēziju. Neraugoties uz Eiropas zaļā kursa stratēģisko raksturu, tā panākumus pārkārtošanās veicināšanā var apdraudēt daudzi faktori. Pieejamo cilvēkresursu samazinājums un veselības un pensiju izdevumu pieaugums var samazināt resursus, kas vajadzīgi, lai makroreģionālajās stratēģijās atbalstītu investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā. |
| --- | --- |

5.6.

ES reakcija uz šo paradoksu ir Eiropas zaļais kurss – vairāku pasākumu kopums ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes atbalstam, ņemot vērā vidi, dabas resursus un sociālo kohēziju. Neraugoties uz Eiropas zaļā kursa stratēģisko raksturu, tā panākumus pārkārtošanās veicināšanā var apdraudēt daudzi faktori. Pieejamo cilvēkresursu samazinājums un veselības un pensiju izdevumu pieaugums var samazināt resursus, kas vajadzīgi, lai makroreģionālajās stratēģijās atbalstītu investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā.

| 5.7. | Divējādā (zaļā un digitālā) pārkārtošanās, it īpaši MRS līmenī, var kļūt par nepieciešamu, taču nepietiekamu instrumentu, kam vajadzīgi papildu pasākumi, lai panāktu holistisku un ilgtspējīgu sabiedrības ekonomikas attīstību līdztekus ekonomikas izaugsmei. |
| --- | --- |

5.7.

Divējādā (zaļā un digitālā) pārkārtošanās, it īpaši MRS līmenī, var kļūt par nepieciešamu, taču nepietiekamu instrumentu, kam vajadzīgi papildu pasākumi, lai panāktu holistisku un ilgtspējīgu sabiedrības ekonomikas attīstību līdztekus ekonomikas izaugsmei.

| 5.7.1. | Viedajai specializācijai un kopām ir svarīga nozīme divējādās pārkārtošanās nolūkos: i) tīklu veidošanas veicināšana un kopu izveide starp uzņēmumiem ir bijis viens no veiksmīgākajiem veidiem, kā atbalstīt MVU inovāciju un attīstību; ii) starpniecība konsultāciju un administratīvo pakalpojumu veidā (ar reģionālās attīstības aģentūru, tirdzniecības palātu, kopu vadītāju utt. starpniecību) palielina tīklu veidošanas un kopu veidošanas efektivitāti (salīdzinājumā ar EESK izpētes atzinuma saturu (2)). |
| --- | --- |

5.7.1.

Viedajai specializācijai un kopām ir svarīga nozīme divējādās pārkārtošanās nolūkos: i) tīklu veidošanas veicināšana un kopu izveide starp uzņēmumiem ir bijis viens no veiksmīgākajiem veidiem, kā atbalstīt MVU inovāciju un attīstību; ii) starpniecība konsultāciju un administratīvo pakalpojumu veidā (ar reģionālās attīstības aģentūru, tirdzniecības palātu, kopu vadītāju utt. starpniecību) palielina tīklu veidošanas un kopu veidošanas efektivitāti (salīdzinājumā ar EESK izpētes atzinuma saturu (2

| 5.8. | Turklāt EESK atbalsta to, ka nolūkā pārvērst digitālās un zaļās pārkārtošanās radītās problēmas reālās iespējās ir jāstiprina sociālā pārkārtošanās, izveidojot kopīgas attīstības platformas, kurās pilsoniskajai sabiedrībai un sociālajiem partneriem ir vadoša loma, lai sociālo un ekonomisko partneru vajadzības un problēmjautājumi varētu būt attīstības un kohēzijas izvēles pamatā. |
| --- | --- |

5.8.

Turklāt EESK atbalsta to, ka nolūkā pārvērst digitālās un zaļās pārkārtošanās radītās problēmas reālās iespējās ir jāstiprina sociālā pārkārtošanās, izveidojot kopīgas attīstības platformas, kurās pilsoniskajai sabiedrībai un sociālajiem partneriem ir vadoša loma, lai sociālo un ekonomisko partneru vajadzības un problēmjautājumi varētu būt attīstības un kohēzijas izvēles pamatā.

| 5.9. | MRS būtu jāizmanto kā pārbaudes platformas, lai veidotu inovatīvus instrumentus, piemēram, ilgtspējīgu nodokļu un stimulu sistēmu iniciatīvas, vai radītu tādu nodokļu sistēmu, kas palīdz apmierināt sabiedrības vajadzības pat vājas vai negatīvas ekonomikas izaugsmes situācijā. Šādi pasākumi ir pilnveidoti izturētspējas veidi, kuri spēj prognozēt krīzes, kas nu jau regulāri skar MRS reģionus. |
| --- | --- |

5.9.

MRS būtu jāizmanto kā pārbaudes platformas, lai veidotu inovatīvus instrumentus, piemēram, ilgtspējīgu nodokļu un stimulu sistēmu iniciatīvas, vai radītu tādu nodokļu sistēmu, kas palīdz apmierināt sabiedrības vajadzības pat vājas vai negatīvas ekonomikas izaugsmes situācijā. Šādi pasākumi ir pilnveidoti izturētspējas veidi, kuri spēj prognozēt krīzes, kas nu jau regulāri skar MRS reģionus.

| 5.10. | MRS būtu jāizmanto kā instrumenti, ar kuriem atbalstīt kultūras pārmaiņas, plānot stratēģijas un īstenot pasākumus, kas var palīdzēt sasniegt kohēzijas politikas un Programmas 2030. gadam mērķus. Šajā saistībā EESK norāda uz zemo sadarbības līmeni starp dažādām makroreģionālajām stratēģijām un līdz ar to uz nepieciešamību stiprināt un veicināt starpmakroreģionālo spēju veidošanas instrumentus. |
| --- | --- |

5.10.

MRS būtu jāizmanto kā instrumenti, ar kuriem atbalstīt kultūras pārmaiņas, plānot stratēģijas un īstenot pasākumus, kas var palīdzēt sasniegt kohēzijas politikas un Programmas 2030. gadam mērķus. Šajā saistībā EESK norāda uz zemo sadarbības līmeni starp dažādām makroreģionālajām stratēģijām un līdz ar to uz nepieciešamību stiprināt un veicināt starpmakroreģionālo spēju veidošanas instrumentus.

| 5.11. | Lai īpaši pielāgotos digitālajai pārejai, makroreģionālās stratēģijas būtu jāatbalsta, galvenokārt nodrošinot pienācīgu un pilnīgu izglītību un apmācību. Ņemot vērā MRS iesaistīto valstu daudzveidību (ES dalībvalstis, kandidātvalstis utt.), šajā ziņā ir jāpārvar atšķirības starp tām. Izpētes atzinumā (3) EESK atbalsta to, ka nākotnē MRS gūs ievērojamu labumu no efektīviem izglītības pasākumu tīkliem saistībā ar ražošanas digitalizāciju, kā arī no iniciatīvām, kas vērstas uz efektīvu starpreģionu pētniecību un inovāciju ekosistēmām pamata un lietišķajos pētniecības un izstrādes pasākumos. |
| --- | --- |

5.11.

Lai īpaši pielāgotos digitālajai pārejai, makroreģionālās stratēģijas būtu jāatbalsta, galvenokārt nodrošinot pienācīgu un pilnīgu izglītību un apmācību. Ņemot vērā MRS iesaistīto valstu daudzveidību (ES dalībvalstis, kandidātvalstis utt.), šajā ziņā ir jāpārvar atšķirības starp tām. Izpētes atzinumā (3

6.   Makroreģionālo stratēģiju teritoriālā dimensija un pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaistīšana

Makroreģionālo stratēģiju teritoriālā dimensija un pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaistīšana

| 6.1. | Kaut arī makroreģionālās stratēģijas ir saskaņotas ar kohēzijas politikas vispārējo mērķi, EESK uzskata, ka, lai veicinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, ir jākonsolidē un jāuzlabo augšupējas iniciatīvas. Tas īpaši attiecas uz plānošanas un programmu veidošanas darbībām, piemēram, īstenošanas instrumentu izveidi netieši pārvaldītiem ES fondiem. |
| --- | --- |

6.1.

Kaut arī makroreģionālās stratēģijas ir saskaņotas ar kohēzijas politikas vispārējo mērķi, EESK uzskata, ka, lai veicinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, ir jākonsolidē un jāuzlabo augšupējas iniciatīvas. Tas īpaši attiecas uz plānošanas un programmu veidošanas darbībām, piemēram, īstenošanas instrumentu izveidi netieši pārvaldītiem ES fondiem.

| 6.2. | EESK uzskata, ka makroreģionālo stratēģiju īstenošanā galvenā uzmanība jāpievērš teritoriālajai pieejai atšķirībā no dažām situācijām, kad MRS, šķiet, ir instruments Eiropas stratēģiju piemērošanai reģionālā un vietējā līmenī. Eiropas stratēģijām drīzāk vajadzētu būt iespējām uzsākt iniciatīvas, kas ir līdzīgas sabiedrības virzītai vietējai attīstībai, lai pasākumus varētu noteikt, pamatojoties uz teritorijām, kurās nepieciešama rīcība. |
| --- | --- |

6.2.

EESK uzskata, ka makroreģionālo stratēģiju īstenošanā galvenā uzmanība jāpievērš teritoriālajai pieejai atšķirībā no dažām situācijām, kad MRS, šķiet, ir instruments Eiropas stratēģiju piemērošanai reģionālā un vietējā līmenī. Eiropas stratēģijām drīzāk vajadzētu būt iespējām uzsākt iniciatīvas, kas ir līdzīgas sabiedrības virzītai vietējai attīstībai, lai pasākumus varētu noteikt, pamatojoties uz teritorijām, kurās nepieciešama rīcība.

| 6.3. | Iedzīvotāju līdzdalību, atbildību un motivāciju var uzlabot, vairāk iesaistot vietējo un reģionālo pārvaldības līmeni un īstenojot nelielus reģionālus vai pārrobežu reģionālus projektus, kuru rezultāti ir tieši un pamanāmi. Labi piemēri ir veselības un slimnīcu ārkārtas sadarbības projekti vai līdzīgi strukturētais projekts sadarbībai katastrofu un aizsardzības jomā, kas saskaras ar tāda paša veida problēmām, kuras jārisina, taču arī sniedz līdzīgus ieguvumus. |
| --- | --- |

6.3.

Iedzīvotāju līdzdalību, atbildību un motivāciju var uzlabot, vairāk iesaistot vietējo un reģionālo pārvaldības līmeni un īstenojot nelielus reģionālus vai pārrobežu reģionālus projektus, kuru rezultāti ir tieši un pamanāmi. Labi piemēri ir veselības un slimnīcu ārkārtas sadarbības projekti vai līdzīgi strukturētais projekts sadarbībai katastrofu un aizsardzības jomā, kas saskaras ar tāda paša veida problēmām, kuras jārisina, taču arī sniedz līdzīgus ieguvumus.

| 6.4. | Problēmas, ar kurām saskaras makroreģioni, tostarp Covid-19 un karš Ukrainā, un problēmas, ar kurām tiem nāksies saskarties turpmākajos gados, līdztekus spēcīgam politiskajam atbalstam prasa lielāku pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaisti pārvaldības un īstenošanas procesā, kā arī tādu uzņēmējdarbības sistēmu, ko veicina pasākumi MVU konkurētspējas uzlabošanai. |
| --- | --- |

6.4.

Problēmas, ar kurām saskaras makroreģioni, tostarp Covid-19 un karš Ukrainā, un problēmas, ar kurām tiem nāksies saskarties turpmākajos gados, līdztekus spēcīgam politiskajam atbalstam prasa lielāku pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaisti pārvaldības un īstenošanas procesā, kā arī tādu uzņēmējdarbības sistēmu, ko veicina pasākumi MVU konkurētspējas uzlabošanai.

| 6.5. | Lai gan katrā makroreģionālajā stratēģijā tik tiešām ir īstenotas iniciatīvas, ir skaidrs, ka viss paveiktais ir jāīsteno tā, lai katrai makroreģionālajai stratēģijai varētu piešķirt patiesu transversālu dimensiju (pilsoniskās sabiedrības līdzdalība), kas papildina un stiprina “vertikālo dimensiju” (reģionu un vietējo struktūru līdzdalība) un daudzlīmeņu pārvaldību, pilnībā ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, lai nenotiktu tā, ka atsevišķu valstu un reģionu mērķi kļūst svarīgāki par kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

6.5.

Lai gan katrā makroreģionālajā stratēģijā tik tiešām ir īstenotas iniciatīvas, ir skaidrs, ka viss paveiktais ir jāīsteno tā, lai katrai makroreģionālajai stratēģijai varētu piešķirt patiesu transversālu dimensiju (pilsoniskās sabiedrības līdzdalība), kas papildina un stiprina “vertikālo dimensiju” (reģionu un vietējo struktūru līdzdalība) un daudzlīmeņu pārvaldību, pilnībā ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, lai nenotiktu tā, ka atsevišķu valstu un reģionu mērķi kļūst svarīgāki par kopīgām interesēm.

| 6.6. | EESK uzskata, ka reģionālā un vietējā līmenī būtu jāveicina pēc iespējas plašāks apmācības, diskusiju un ekonomiskās, sociālās un vides iespēju apmaiņas process attiecībā uz makroreģioniem. To varētu panākt, izmantojot konkrētas metodes, kas jau pārbaudītas citos gadījumos, pamatojoties uz vietējo struktūru, sociālo un ekonomisko partneru un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbību. |
| --- | --- |

6.6.

EESK uzskata, ka reģionālā un vietējā līmenī būtu jāveicina pēc iespējas plašāks apmācības, diskusiju un ekonomiskās, sociālās un vides iespēju apmaiņas process attiecībā uz makroreģioniem. To varētu panākt, izmantojot konkrētas metodes, kas jau pārbaudītas citos gadījumos, pamatojoties uz vietējo struktūru, sociālo un ekonomisko partneru un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbību.

| 6.7. | Katrai makroreģionālajai stratēģijai būtu jānodrošina pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru foruma izveide, kura darbs būtu jāsaskaņo ar citu ieinteresēto personu platformu darbu un jāattīsta, izmantojot darbības modeli, kas ļauj ekonomisko un sociālo partneru pārstāvjus reāli iesaistīt stratēģiju īstenošanā makroreģionālā, reģionālā un vietējā līmenī. Šāda veida ikgadējie forumi var nodrošināt MRS nepārtrauktību, piedāvāt iespējas nākt klajā ar jaunām inovatīvām idejām, kā arī rīkot uzņēmumu savstarpējās (B-2-B) tikšanās. Visbeidzot, tie palielina MRS pamanāmību un komunikāciju par tām un stiprina sadarbību starp makroreģionālajām stratēģijām, apmainoties ar labu praksi, galvenokārt starp kaimiņu stratēģijām. EESK ierosina rotācijas kārtībā rīkot īpašus forumus dažādās to reģionu vietās, kuri ir iesaistījušies makroreģionālajās stratēģijās, un ir gatava aktīvi atbalstīt šos īpašos pasākumus. |
| --- | --- |

6.7.

Katrai makroreģionālajai stratēģijai būtu jānodrošina pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru foruma izveide, kura darbs būtu jāsaskaņo ar citu ieinteresēto personu platformu darbu un jāattīsta, izmantojot darbības modeli, kas ļauj ekonomisko un sociālo partneru pārstāvjus reāli iesaistīt stratēģiju īstenošanā makroreģionālā, reģionālā un vietējā līmenī. Šāda veida ikgadējie forumi var nodrošināt MRS nepārtrauktību, piedāvāt iespējas nākt klajā ar jaunām inovatīvām idejām, kā arī rīkot uzņēmumu savstarpējās (B-2-B) tikšanās. Visbeidzot, tie palielina MRS pamanāmību un komunikāciju par tām un stiprina sadarbību starp makroreģionālajām stratēģijām, apmainoties ar labu praksi, galvenokārt starp kaimiņu stratēģijām. EESK ierosina rotācijas kārtībā rīkot īpašus forumus dažādās to reģionu vietās, kuri ir iesaistījušies makroreģionālajās stratēģijās, un ir gatava aktīvi atbalstīt šos īpašos pasākumus.

| 6.8. | Ir būtiski veicināt spēju veidošanas pasākumus, lai atbalstītu gan reģionālās, gan vietējās pašvaldības un veicinātu proaktīvu organizētas pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru līdzdalību MRS attīstības procesos. Šādā kontekstā MRS projektos jāievēro partnerības princips, lai vietējām ieinteresētajām personām pavērtos aktīvas līdzdalības iespēja. Tam būtu arī jāatbalsta iedzīvotāju izpratnes vairošana un zināšanu uzlabošana par galvenajām tēmām un darbībām saistībā ar MRS. |
| --- | --- |

6.8.

Ir būtiski veicināt spēju veidošanas pasākumus, lai atbalstītu gan reģionālās, gan vietējās pašvaldības un veicinātu proaktīvu organizētas pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru līdzdalību MRS attīstības procesos. Šādā kontekstā MRS projektos jāievēro partnerības princips, lai vietējām ieinteresētajām personām pavērtos aktīvas līdzdalības iespēja. Tam būtu arī jāatbalsta iedzīvotāju izpratnes vairošana un zināšanu uzlabošana par galvenajām tēmām un darbībām saistībā ar MRS.

| 6.9. | Piemēram, EESK ierosina izveidot sistēmu ierēdņu īslaicīgai vai vidēja termiņa apmaiņai starp MRS reģioniem, līdzīgi kā programmā Erasmus, un pauž vēlmi kļūt par vienu no šīs iniciatīvas virzītājiem. Mēs esam cieši pārliecināti, ka tas ļoti palīdzēs veidot spējas un izpratni, kā arī pakāpeniski pārvarēt birokrātiskās problēmas, ko rada daudzās atšķirības starp valstīm. |
| --- | --- |

6.9.

Piemēram, EESK ierosina izveidot sistēmu ierēdņu īslaicīgai vai vidēja termiņa apmaiņai starp MRS reģioniem, līdzīgi kā programmā Erasmus

7.   Citas prioritātes makroreģionālo stratēģiju efektivitātes uzlabošanai

Citas prioritātes makroreģionālo stratēģiju efektivitātes uzlabošanai

| 7.1. | Prioritāte ir nodrošināt, ka MRS ir saskanīgas ar kohēzijas politiku un Programmu 2030. gadam, lai nodrošinātu, ka atsevišķas intereses nav svarīgākas par kopīgām interesēm. Lai gan atbilstība kohēzijas politikas prioritātēm ir pienākums MRS plānošanas un izstrādes procesā, dažas makroreģionālās stratēģijas nav pietiekami saskaņotas ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam. |
| --- | --- |

7.1.

Prioritāte ir nodrošināt, ka MRS ir saskanīgas ar kohēzijas politiku un Programmu 2030. gadam, lai nodrošinātu, ka atsevišķas intereses nav svarīgākas par kopīgām interesēm. Lai gan atbilstība kohēzijas politikas prioritātēm ir pienākums MRS plānošanas un izstrādes procesā, dažas makroreģionālās stratēģijas nav pietiekami saskaņotas ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam.

| 7.2. | Attiecībā uz makroreģionālo stratēģiju saskaņotību un papildināmību ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam EUSBSR ir sākusi pozitīvu trajektoriju ar iniciatīvu Baltic 2030 – Bumps on the Road. Ar šo iniciatīvu ir ne tikai noteikti tie IAM, kas vislabāk atbilst makroreģionālās stratēģijas prioritātēm, bet arī izveidota efektīva sistēma, lai atbalstītu iniciatīvu plānošanu un rezultātu novērtēšanu. |
| --- | --- |

7.2.

Attiecībā uz makroreģionālo stratēģiju saskaņotību un papildināmību ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam EUSBSR

Baltic 2030 – Bumps on the Road

| 7.3. | MRS saskaņošana ar 2030. gada programmas mērķiem un papildināmības radīšana ar 2021.–2027. gada kohēzijas politikas mērķiem noteikti ir stratēģiska darbība, kas var padarīt makroreģionālās iniciatīvas efektīvākas. Kā prioritāte būtu jāņem vērā šādi IAM:
  3.
   
  Laba veselība un labklājība; 4. Kvalitatīva izglītība; 5. Dzimumu līdztiesība; 7. Cenas ziņā pieejama un tīra enerģija; 8. Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme; 9. Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; 11. Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; 12. Atbildīgs patēriņš un ražošana; 13. Klimatrīcība; 14. Dzīvība ūdenī; 15. Dzīvība uz zemes
  . |
| --- | --- |

7.3.

MRS saskaņošana ar 2030. gada programmas mērķiem un papildināmības radīšana ar 2021.–2027. gada kohēzijas politikas mērķiem noteikti ir stratēģiska darbība, kas var padarīt makroreģionālās iniciatīvas efektīvākas. Kā prioritāte būtu jāņem vērā šādi IAM:
  3.

Laba veselība un labklājība; 4. Kvalitatīva izglītība; 5. Dzimumu līdztiesība; 7. Cenas ziņā pieejama un tīra enerģija; 8. Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme; 9. Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; 11. Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; 12. Atbildīgs patēriņš un ražošana; 13. Klimatrīcība; 14. Dzīvība ūdenī; 15. Dzīvība uz zemes

| 7.3.1. | Tomēr, ņemot vērā risināmo jautājumu daudzumu, kā arī ierobežoti pieejamos resursus, ir ieteicams saprātīgi noteikt uzdevumu prioritātes un ņemt vērā divus galvenos atšķirīgos aspektus:






  — | secības noteikšana pēc svarīguma, steidzamības un nepieciešamā laika, |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

Tomēr, ņemot vērā risināmo jautājumu daudzumu, kā arī ierobežoti pieejamos resursus, ir ieteicams saprātīgi noteikt uzdevumu prioritātes un ņemt vērā divus galvenos atšķirīgos aspektus:

—

secības noteikšana pēc svarīguma, steidzamības un nepieciešamā laika,

| — | sakārtošana pēc vislielākās pievienotās vērtības, kas gaidāma no makroreģionālās pieejas. |
| --- | --- |

—

sakārtošana pēc vislielākās pievienotās vērtības, kas gaidāma no makroreģionālās pieejas.

| 7.4. | Makroreģionālo stratēģiju panākumi ir nepārprotami saistīti ar to spēju nodrošināt, ka ES, valstu, reģionālie un citi publiskie un privātie fondi var finansēt makroreģionālo stratēģiju prioritātes, atbalstot projektus. Ir skaidrs, ka šī prioritāte būs jāstiprina ar papildinošiem plāniem un sinerģiju starp dažādām finansēšanas iespējām, pēc iespējas veicinot starpvalstu un pārrobežu finansējuma integrāciju ar valdības un reģionālo finansējumu, tostarp izmantojot daudznozaru pieeju. |
| --- | --- |

7.4.

Makroreģionālo stratēģiju panākumi ir nepārprotami saistīti ar to spēju nodrošināt, ka ES, valstu, reģionālie un citi publiskie un privātie fondi var finansēt makroreģionālo stratēģiju prioritātes, atbalstot projektus. Ir skaidrs, ka šī prioritāte būs jāstiprina ar papildinošiem plāniem un sinerģiju starp dažādām finansēšanas iespējām, pēc iespējas veicinot starpvalstu un pārrobežu finansējuma integrāciju ar valdības un reģionālo finansējumu, tostarp izmantojot daudznozaru pieeju.

| 7.5. | Lai apzinātu problēmas un iespējas saistībā ar konkrētiem jautājumiem, kurus var risināt, izmantojot dažādus finansējuma avotus, virziens, kas izvēlēts visās MRS, kā arī dialoga un sadarbības tīklos, būtu jāpopularizē Eiropas Sociālā fonda (ESF), Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda (EJZAF) vadošajās iestādēs. |
| --- | --- |

7.5.

Lai apzinātu problēmas un iespējas saistībā ar konkrētiem jautājumiem, kurus var risināt, izmantojot dažādus finansējuma avotus, virziens, kas izvēlēts visās MRS, kā arī dialoga un sadarbības tīklos, būtu jāpopularizē Eiropas Sociālā fonda (ESF), Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda (EJZAF) vadošajās iestādēs.

| 7.6. | Turklāt izšķiroša nozīme ir nozīmīgu vietējo attīstības virzītājspēku (MVU, esošo industriālo klasteru, vietējās bankas, sociālo uzņēmumu, arodbiedrību, akadēmisko aprindu, NVO un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju), kā arī daudznacionālu uzņēmumu un starptautisku finanšu iestāžu un banku, reālajai līdzdalībai makroreģionālajās stratēģijās. MRS kontekstā partnerības principa pieņemšana būtu jāīsteno, pilnībā iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

7.6.

Turklāt izšķiroša nozīme ir nozīmīgu vietējo attīstības virzītājspēku (MVU, esošo industriālo klasteru, vietējās bankas, sociālo uzņēmumu, arodbiedrību, akadēmisko aprindu, NVO un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju), kā arī daudznacionālu uzņēmumu un starptautisku finanšu iestāžu un banku, reālajai līdzdalībai makroreģionālajās stratēģijās. MRS kontekstā partnerības principa pieņemšana būtu jāīsteno, pilnībā iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas.

| 7.6.1. | MVU problēma ir tā, ka tiem ir ierobežota spēja saņemt attiecīgo informāciju un trūkst tehnisko spēju izmantot no tā izrietošās iespējas. Viens no veidiem, kā atrisināt šo problēmu, varētu būt uzņēmumu klasteru, kā arī uzņēmumu un pārvaldības jomas dalībnieku klasteru attīstība. |
| --- | --- |

7.6.1.

MVU problēma ir tā, ka tiem ir ierobežota spēja saņemt attiecīgo informāciju un trūkst tehnisko spēju izmantot no tā izrietošās iespējas. Viens no veidiem, kā atrisināt šo problēmu, varētu būt uzņēmumu klasteru, kā arī uzņēmumu un pārvaldības jomas dalībnieku klasteru attīstība.

8.   Turpmākā rīcība

Turpmākā rīcība

| 8.1. | Nākotnē makroreģionālajām stratēģijām būs jārisina sarežģītāki uzdevumi; ja tie netiks pienācīgi risināti teritoriālā līmenī, tie var ātri pārvērsties problēmās. EESK ņem vērā, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem ir būtiska loma lēmumu pieņemšanas procesa uzlabošanā, it īpaši tuvinot vietējās un reģionālās kopienas makroreģionālajām stratēģijām un mudinot dalībvalstis, kā arī Eiropas Komisiju vēl vairāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus, lai veicinātu līdzdalības sajūtu programmās. |
| --- | --- |

8.1.

Nākotnē makroreģionālajām stratēģijām būs jārisina sarežģītāki uzdevumi; ja tie netiks pienācīgi risināti teritoriālā līmenī, tie var ātri pārvērsties problēmās. EESK ņem vērā, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem ir būtiska loma lēmumu pieņemšanas procesa uzlabošanā, it īpaši tuvinot vietējās un reģionālās kopienas makroreģionālajām stratēģijām un mudinot dalībvalstis, kā arī Eiropas Komisiju vēl vairāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus, lai veicinātu līdzdalības sajūtu programmās.

| 8.2. | EESK atzīst, ka makroreģionālās stratēģijas risina jautājumus, kuros nepieciešama vairāku valstu sadarbība uz starpnozaru un daudzlīmeņu pārvaldības pieejas pamata. Makroreģionālajām stratēģijām būtu jāuzlabo savu teritoriju identitāte, palielinot iedzīvotāju atbildību un aktīvu iesaistīšanos. MRS sadarbības “maigo” raksturu varētu uzskatīt par priekšrocību, jo tas paver iespēju tādiem risinājumiem, ko nereti ir grūti panākt formālākā kontekstā ar konkurējošām valstu interesēm, tomēr realitātē tas tā nav. Par MRS īstenošanu atbild valsts iestādes un centralizētas institūcijas, tāpēc procedūras kļūst birokrātiskas un sarežģītas, kas galu galā kaitē makroreģionālo stratēģiju pievilcībai. |
| --- | --- |

8.2.

EESK atzīst, ka makroreģionālās stratēģijas risina jautājumus, kuros nepieciešama vairāku valstu sadarbība uz starpnozaru un daudzlīmeņu pārvaldības pieejas pamata. Makroreģionālajām stratēģijām būtu jāuzlabo savu teritoriju identitāte, palielinot iedzīvotāju atbildību un aktīvu iesaistīšanos. MRS sadarbības “maigo” raksturu varētu uzskatīt par priekšrocību, jo tas paver iespēju tādiem risinājumiem, ko nereti ir grūti panākt formālākā kontekstā ar konkurējošām valstu interesēm, tomēr realitātē tas tā nav. Par MRS īstenošanu atbild valsts iestādes un centralizētas institūcijas, tāpēc procedūras kļūst birokrātiskas un sarežģītas, kas galu galā kaitē makroreģionālo stratēģiju pievilcībai.

| 8.3. | EESK atzinīgi vērtē iniciatīvu izveidot institucionālu pilsoņdialogu starp makroreģioniem un uzskata, ka tas šajā saistībā varētu būt noderīgs. Ir arī svarīgi, lai EESK kā organizētas pilsoniskās sabiedrības struktūrai būtu aktīvāka loma un tā piedalītos visu makroreģionālo stratēģiju pārvaldībā. Tādējādi sinerģija un sadarbība var kļūt efektīvāka. |
| --- | --- |

8.3.

EESK atzinīgi vērtē iniciatīvu izveidot institucionālu pilsoņdialogu starp makroreģioniem un uzskata, ka tas šajā saistībā varētu būt noderīgs. Ir arī svarīgi, lai EESK kā organizētas pilsoniskās sabiedrības struktūrai būtu aktīvāka loma un tā piedalītos visu makroreģionālo stratēģiju pārvaldībā. Tādējādi sinerģija un sadarbība var kļūt efektīvāka.

| 8.4. | EESK ierosina apsvērt iespējas īstenot atšķirīgu pieeju makroreģionālo stratēģiju pārvaldībai. Tā kā politisko līmeni pārstāv ārlietu ministri, operatīvais līmenis būtu jāuzlabo, pastiprinot sadarbību ar ES lietu ministrijām un ES fondiem. Makroreģionālo stratēģiju īstenošanā izšķiroša nozīme ir arī reģionālo iestāžu iesaistīšanai, palielinot to administratīvās spējas. |
| --- | --- |

8.4.

EESK ierosina apsvērt iespējas īstenot atšķirīgu pieeju makroreģionālo stratēģiju pārvaldībai. Tā kā politisko līmeni pārstāv ārlietu ministri, operatīvais līmenis būtu jāuzlabo, pastiprinot sadarbību ar ES lietu ministrijām un ES fondiem. Makroreģionālo stratēģiju īstenošanā izšķiroša nozīme ir arī reģionālo iestāžu iesaistīšanai, palielinot to administratīvās spējas.

| 8.5. | EESK uzskata, ka vajadzētu būt ciešākai saiknei starp enerģētikas/digitālo pārkārtošanos un ES politikas sociālo dimensiju. Tā kā 2023. gads ir Eiropas Prasmju gads, lielāka uzmanība būtu jāpievērš tam, kā enerģētikas pārkārtošanu var īstenot, attīstot darba ņēmēju prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

8.5.

EESK uzskata, ka vajadzētu būt ciešākai saiknei starp enerģētikas/digitālo pārkārtošanos un ES politikas sociālo dimensiju. Tā kā 2023. gads ir Eiropas Prasmju gads, lielāka uzmanība būtu jāpievērš tam, kā enerģētikas pārkārtošanu var īstenot, attīstot darba ņēmēju prasmes un kompetences.

| 8.6. | MRS ieinteresētās personas tiek mudinātas veikt rūpīgāku pēckontroli un izstrādāt konkrētākus un mērķtiecīgākus projektus, programmas un darbības ar izmērāmiem sākuma un beigu atskaites punktiem, tādējādi uzraugot šajā laikā panākto progresu. |
| --- | --- |

8.6.

MRS ieinteresētās personas tiek mudinātas veikt rūpīgāku pēckontroli un izstrādāt konkrētākus un mērķtiecīgākus projektus, programmas un darbības ar izmērāmiem sākuma un beigu atskaites punktiem, tādējādi uzraugot šajā laikā panākto progresu.

| 8.7. | EESK norāda, ka Eiropas Komisija ir daudz darījusi, lai palielinātu makroreģionālo stratēģiju atpazīstamību. Tomēr komunikācijas uzlabošana nav tikai viena svarīga dalībnieka ziņā, bet ir atkarīga arī no dalībvalstīm un makroreģionālajām stratēģijām. Šajā ziņā EESK var palīdzēt, iesaistot pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus, kas būtu ārkārtīgi svarīgi. |
| --- | --- |

8.7.

EESK norāda, ka Eiropas Komisija ir daudz darījusi, lai palielinātu makroreģionālo stratēģiju atpazīstamību. Tomēr komunikācijas uzlabošana nav tikai viena svarīga dalībnieka ziņā, bet ir atkarīga arī no dalībvalstīm un makroreģionālajām stratēģijām. Šajā ziņā EESK var palīdzēt, iesaistot pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus, kas būtu ārkārtīgi svarīgi.

| 8.8. | EESK uzskata, ka makroreģionālajām stratēģijām ir liela nozīme reģionu sociālajā, teritoriālajā un ekonomiskajā kohēzijā, turklāt tās veicina kaimiņvalstu integrāciju Eiropā. Šajā saistībā lielāks uzsvars jāliek uz makroreģionālo stratēģiju pārveidošanu tā, lai tās varētu kļūt par pārmaiņu līderiem, veicināt uzticēšanos un izplatīt Eiropas vērtības. Turklāt ir jāuzlabo starpreģionālo un pārrobežu iniciatīvu un projektu ilgtspēja, nepārtrauktība un savstarpējā saistība. Šajā ziņā būtu visaptveroši jāizmanto arī citi institucionalizētas starpreģionālās un pārrobežu sadarbības veidi, piemēram, ETSG un eiroreģioni, saskaņā ar makroreģionālo stratēģiju darbības jomām. |
| --- | --- |

8.8.

EESK uzskata, ka makroreģionālajām stratēģijām ir liela nozīme reģionu sociālajā, teritoriālajā un ekonomiskajā kohēzijā, turklāt tās veicina kaimiņvalstu integrāciju Eiropā. Šajā saistībā lielāks uzsvars jāliek uz makroreģionālo stratēģiju pārveidošanu tā, lai tās varētu kļūt par pārmaiņu līderiem, veicināt uzticēšanos un izplatīt Eiropas vērtības. Turklāt ir jāuzlabo starpreģionālo un pārrobežu iniciatīvu un projektu ilgtspēja, nepārtrauktība un savstarpējā saistība. Šajā ziņā būtu visaptveroši jāizmanto arī citi institucionalizētas starpreģionālās un pārrobežu sadarbības veidi, piemēram, ETSG un eiroreģioni, saskaņā ar makroreģionālo stratēģiju darbības jomām.

| 8.9. | Vides jomā būs ļoti svarīgi palielināt MRS operatīvo spēju palīdzēt cīņā pret klimata pārmaiņām, nodrošinot pilsoniskajai sabiedrībai noderīgus instrumentus risku novēršanai un ilgtspējīga dzīvesveida pieņemšanai. |
| --- | --- |

8.9.

Vides jomā būs ļoti svarīgi palielināt MRS operatīvo spēju palīdzēt cīņā pret klimata pārmaiņām, nodrošinot pilsoniskajai sabiedrībai noderīgus instrumentus risku novēršanai un ilgtspējīga dzīvesveida pieņemšanai.

| 8.10. | Attiecībā uz ekonomiku prioritāte būs atbalstīt ekonomikas modeļa maiņu teritoriālajā un vietējā līmenī, lai samazinātu dabas resursu un izejvielu patēriņu. Būs jāatbalsta pāreja uz bezemisiju iniciatīvām, ilgtspējīgu mobilitāti, aprites ekonomiku, ilgtspējīgu tūrismu un vietējās ekonomikas veicināšanu. |
| --- | --- |

8.10.

Attiecībā uz ekonomiku prioritāte būs atbalstīt ekonomikas modeļa maiņu teritoriālajā un vietējā līmenī, lai samazinātu dabas resursu un izejvielu patēriņu. Būs jāatbalsta pāreja uz bezemisiju iniciatīvām, ilgtspējīgu mobilitāti, aprites ekonomiku, ilgtspējīgu tūrismu un vietējās ekonomikas veicināšanu.

| 8.11. | Lai veicinātu un visiem darītu pieejamas tehnoloģiskas inovācijas, piemēram, digitalizāciju, robotizāciju un biotehnoloģiju, ir vajadzīga prasmju pilnveide, lielākas investīcijas drošā un ilgtspējīgā digitālajā infrastruktūrā un atbalsta iniciatīvas uzņēmumiem, valsts pārvaldei un iedzīvotājiem, īpaši ņemot vērā publisko pakalpojumu digitalizāciju. |
| --- | --- |

8.11.

Lai veicinātu un visiem darītu pieejamas tehnoloģiskas inovācijas, piemēram, digitalizāciju, robotizāciju un biotehnoloģiju, ir vajadzīga prasmju pilnveide, lielākas investīcijas drošā un ilgtspējīgā digitālajā infrastruktūrā un atbalsta iniciatīvas uzņēmumiem, valsts pārvaldei un iedzīvotājiem, īpaši ņemot vērā publisko pakalpojumu digitalizāciju.

| 8.12. | Demogrāfiskās un sociālās tendences cita citu pastiprina. Sabiedrības novecošana, kā arī iekšējā un Eiropas mēroga migrācija, dzimstības samazināšanās un ģimeņu skaita lejupslīde rada problēmas labklājības sistēmām un vietējai un reģionālajai attīstībai. Šīm demogrāfiskajām tendencēm ir nopietnas sociālas sekas, tostarp pieaugoša sociālā atstumtība un nevienlīdzība, kā arī ekonomiskas sekas, tostarp darbaspēka trūkums darbietilpīgās nozarēs, piemēram, tūrismā. Vēl viens ļoti svarīgs uzdevums ir pievērst lielāku uzmanību dzīves kvalitātei, darbvietu kvalitātei, labjutībai un jauniešu iesaistei. |
| --- | --- |

8.12.

Demogrāfiskās un sociālās tendences cita citu pastiprina. Sabiedrības novecošana, kā arī iekšējā un Eiropas mēroga migrācija, dzimstības samazināšanās un ģimeņu skaita lejupslīde rada problēmas labklājības sistēmām un vietējai un reģionālajai attīstībai. Šīm demogrāfiskajām tendencēm ir nopietnas sociālas sekas, tostarp pieaugoša sociālā atstumtība un nevienlīdzība, kā arī ekonomiskas sekas, tostarp darbaspēka trūkums darbietilpīgās nozarēs, piemēram, tūrismā. Vēl viens ļoti svarīgs uzdevums ir pievērst lielāku uzmanību dzīves kvalitātei, darbvietu kvalitātei, labjutībai un jauniešu iesaistei.

| 8.13. | Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komitejai apstiprinot ziņojumu par kohēzijas politikas lomu daudzdimensionālu vides problēmu risināšanā Vidusjūras baseinā (2022/2059(INI)), EESK uzskata un cer, ka MRS īstenošanas nosacījumi būs uzlabojušies arī Vidusjūras rietumu reģionos. |
| --- | --- |

8.13.

Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komitejai apstiprinot ziņojumu par kohēzijas politikas lomu daudzdimensionālu vides problēmu risināšanā Vidusjūras baseinā (2022/2059(INI)), EESK uzskata un cer, ka MRS īstenošanas nosacījumi būs uzlabojušies arī Vidusjūras rietumu reģionos.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz labāku ekonomisko konverģenci un konkurētspēju makroreģionos. Eiropas stratēģijas Donavas reģionam piemērs un transnacionālo kopu nozīme” (izpētes atzinums) (OV C 282, 20.8.2019., 14. lpp.).

1

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz labāku ekonomisko konverģenci un konkurētspēju makroreģionos. Eiropas stratēģijas Donavas reģionam piemērs un transnacionālo kopu nozīme” (izpētes atzinums) (OV C 282, 20.8.2019., 14. lpp.).

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz labāku ekonomisko konverģenci un konkurētspēju makroreģionos. Eiropas stratēģijas Donavas reģionam piemērs un transnacionālo kopu nozīme” (izpētes atzinums) (OV C 282, 20.8.2019., 14. lpp.).

3

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/100

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Talantu izmantošana Eiropas reģionos”
  ”

(COM(2023) 32 final)

(2023/C 293/15)

| Ziņotāja: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 8.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 30.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 181/0/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 8.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

30.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

181/0/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā par talantu izmantošanu Eiropas reģionos (1) ir pausta apņemšanās atbalstīt tādu mērķorientētu reģionālo un teritoriālo stratēģiju izstrādi un īstenošanu, kuras pamatotas uz reģionu īpašo situāciju un resursiem, vērienīgi īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Ilgtermiņa redzējumu par ES lauku apvidiem, kā arī mērķorientēti izmantot pastāvošos ES fondus, lai pielāgotu to īstenošanu ES demogrāfiskajām tendencēm. Tajā noteikto politikas pasākumu centrā būtu jāizvirza arī kvalitatīvs darba tirgus, aptverot tādus jautājumus kā iekļaujoša darba tirgus politika, atbalsts darba ņēmējiem, pievilcīga uzņēmējdarbības vide, taisnīga mobilitāte, sociālā kohēzija, pamatpakalpojumi un piekļuve kvalitatīvai apmācībai un prasmju pilnveidei, lai vairotu Eiropas konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā par talantu izmantošanu Eiropas reģionos (1

| 1.2. | EESK norāda, ka Eiropas integrācijas pamatelements – pārvietošanās brīvība – ir jānodrošina visiem ES iedzīvotājiem, vienlaikus koncentrējoties uz ilgtermiņa un holistisku pieeju reģionālās attīstības un darba tirgus integrācijas veicināšanā. Personu pārvietošanās brīvība ir jāaizsargā arī Eiropas darba tirgū; tai arī turpmāk jābūt kā izvēlei un iespējai, nevis kā spiedienam uz cilvēkiem, ja viņiem savā reģionā sociālekonomisku iemeslu dēļ trūkst izredžu vai iespēju. |
| --- | --- |

1.2.

EESK norāda, ka Eiropas integrācijas pamatelements – pārvietošanās brīvība – ir jānodrošina visiem ES iedzīvotājiem, vienlaikus koncentrējoties uz ilgtermiņa un holistisku pieeju reģionālās attīstības un darba tirgus integrācijas veicināšanā. Personu pārvietošanās brīvība ir jāaizsargā arī Eiropas darba tirgū; tai arī turpmāk jābūt kā izvēlei un iespējai, nevis kā spiedienam uz cilvēkiem, ja viņiem savā reģionā sociālekonomisku iemeslu dēļ trūkst izredžu vai iespēju.

| 1.3. | EESK uzsver: lai labāk novērstu darbaspēka un prasmju trūkumu, ir vajadzīgi ilgtermiņa risinājumi reģionālās attīstības atbalstam, piemēram, labāka infrastruktūra, ilgtspējīgi resursi, uzlabota darbvietu kvalitāte, efektīvs atbalsts jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET) un bezdarbniekiem, mērķtiecīgs atbalsts trešo valstu valstspiederīgo taisnīgai integrācijai darba tirgū, piekļuve kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem, tostarp piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai publiskajai izglītībai un mūžizglītībai, kā arī visu darba ņēmēju piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai, arodbiedrību un darba devēju iesaistīšana prasmju prognozēšanā, prasmju vajadzību noteikšanā reģionos un prasmju pilnveidē. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzsver: lai labāk novērstu darbaspēka un prasmju trūkumu, ir vajadzīgi ilgtermiņa risinājumi reģionālās attīstības atbalstam, piemēram, labāka infrastruktūra, ilgtspējīgi resursi, uzlabota darbvietu kvalitāte, efektīvs atbalsts jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka kohēzijas politikas ietvaros 2021.–2027. gada plānošanas periodā tiek izmantoti vairāki ES finansēšanas instrumenti (ERAF, ESF+, Kohēzijas fonds un Taisnīgas pārkārtošanās fonds), lai mazinātu reģionālās atšķirības un īstenotu Eiropas sociālo tiesību pīlāru (ESTP). EESK aicina nodrošināt lielāku papildināmību un koordināciju starp ES atveseļošanas, noturības un kohēzijas fondiem, tostarp Taisnīgas pārkārtošanās fondu, ar mērķi panākt, ka līdzekļi tiek izmantoti tam, lai stimulētu darbvietu izveidi, radītu kvalitatīvas nodarbinātības iespējas un nodrošinātu materiālās infrastruktūras progresu, samazinot sociālekonomiskās atšķirības un novēršot ES reģionu attīstības atšķirības. Pārrobežu sadarbība, ko atbalsta Interreg programmas, palīdz palielināt pierobežas reģionu pievilcību, un šādas programmas būtu jāturpina atbalstīt. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atzinīgi vērtē to, ka kohēzijas politikas ietvaros 2021.–2027. gada plānošanas periodā tiek izmantoti vairāki ES finansēšanas instrumenti (ERAF, ESF+, Kohēzijas fonds un Taisnīgas pārkārtošanās fonds), lai mazinātu reģionālās atšķirības un īstenotu Eiropas sociālo tiesību pīlāru (ESTP). EESK aicina nodrošināt lielāku papildināmību un koordināciju starp ES atveseļošanas, noturības un kohēzijas fondiem, tostarp Taisnīgas pārkārtošanās fondu, ar mērķi panākt, ka līdzekļi tiek izmantoti tam, lai stimulētu darbvietu izveidi, radītu kvalitatīvas nodarbinātības iespējas un nodrošinātu materiālās infrastruktūras progresu, samazinot sociālekonomiskās atšķirības un novēršot ES reģionu attīstības atšķirības. Pārrobežu sadarbība, ko atbalsta Interreg

| 1.5. | EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izveidot tādu kohēzijas politiku un ES fondus, kas atbalstītu pārkārtošanos darba tirgū tā, lai neviens darba ņēmējs vai reģions netiktu atstāts novārtā. Ir būtiski nodrošināt pievilcīgus apstākļus uzņēmumiem, vienlaikus atzīstot, ka uzņēmumiem ir jāiegulda inovācijā un konkurētspējā un jāpielāgojas mainīgajām vajadzībām. EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā šos apsvērumus daudzgadu finanšu shēmas (DFS) vidusposma pārskatīšanā. |
| --- | --- |

1.5.

EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izveidot tādu kohēzijas politiku un ES fondus, kas atbalstītu pārkārtošanos darba tirgū tā, lai neviens darba ņēmējs vai reģions netiktu atstāts novārtā. Ir būtiski nodrošināt pievilcīgus apstākļus uzņēmumiem, vienlaikus atzīstot, ka uzņēmumiem ir jāiegulda inovācijā un konkurētspējā un jāpielāgojas mainīgajām vajadzībām. EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā šos apsvērumus daudzgadu finanšu shēmas (DFS) vidusposma pārskatīšanā.

| 1.6. | Lai nodrošinātu Kohēzijas fonda līdzekļu taisnīgu piešķiršanu efektīvai un kvalitatīvai reģionālajai attīstībai, EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis sākt diskusijas par nākamajiem DFS atbalsta procesiem, lai nodrošinātu vajadzību un fondu novērtēšanu ES līmenī, kā arī efektīvu reģionālo attīstību un aktīvu darbvietu radīšanu. |
| --- | --- |

1.6.

Lai nodrošinātu Kohēzijas fonda līdzekļu taisnīgu piešķiršanu efektīvai un kvalitatīvai reģionālajai attīstībai, EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis sākt diskusijas par nākamajiem DFS atbalsta procesiem, lai nodrošinātu vajadzību un fondu novērtēšanu ES līmenī, kā arī efektīvu reģionālo attīstību un aktīvu darbvietu radīšanu.

| 1.7. | EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Eiropas darba tirgus un kohēzijas politikas pamatā ir ilgtspējīgi ieguldījumi kvalitatīvās darbvietās, piekļuve apmācībai un pamatpakalpojumiem, sociālais dialogs un koplīgumu sarunas, respektējot sociālo partneru autonomiju un saskaņā ar valstu ražošanas attiecību sistēmām. |
| --- | --- |

1.7.

EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Eiropas darba tirgus un kohēzijas politikas pamatā ir ilgtspējīgi ieguldījumi kvalitatīvās darbvietās, piekļuve apmācībai un pamatpakalpojumiem, sociālais dialogs un koplīgumu sarunas, respektējot sociālo partneru autonomiju un saskaņā ar valstu ražošanas attiecību sistēmām.

| 1.8. | EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis efektīvi cīnīties pret korupciju un tādējādi atbalstīt tiesiskumu, jo šis faktors ievērojami ietekmē reģionu pievilcību darba tirgus dalībniekiem, un ar Eiropas Komisijas veiktām revīzijām nodrošināt labāku uzraudzību pār ES fondu, it īpaši decentralizēto fondu, efektīvu izmantošanu. |
| --- | --- |

1.8.

EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis efektīvi cīnīties pret korupciju un tādējādi atbalstīt tiesiskumu, jo šis faktors ievērojami ietekmē reģionu pievilcību darba tirgus dalībniekiem, un ar Eiropas Komisijas veiktām revīzijām nodrošināt labāku uzraudzību pār ES fondu, it īpaši decentralizēto fondu, efektīvu izmantošanu.

| 1.9. | EESK aicina rezultatīvi risināt sociālo dialogu un efektīvi iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) visos ar šo stratēģiju saistītajos jautājumos, lai panāktu kvalitatīvu reģionālo attīstību, kas atbilst to iedzīvotāju vajadzībām, kuri dzīvo un vēlas dzīvot attiecīgajos reģionos, kā arī uzņēmumu vajadzībām, un īpaši aicina efektīvi piešķirt ESF+ fonda līdzekļus jauniešu bezdarba apkarošanai. |
| --- | --- |

1.9.

EESK aicina rezultatīvi risināt sociālo dialogu un efektīvi iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) visos ar šo stratēģiju saistītajos jautājumos, lai panāktu kvalitatīvu reģionālo attīstību, kas atbilst to iedzīvotāju vajadzībām, kuri dzīvo un vēlas dzīvot attiecīgajos reģionos, kā arī uzņēmumu vajadzībām, un īpaši aicina efektīvi piešķirt ESF+ fonda līdzekļus jauniešu bezdarba apkarošanai.

| 1.10. | EESK uzsver, ka reģionālās attīstības politikā ir jānodrošina demokrātiska pārvaldība un cieša sadarbība starp reģionālajām pašvaldībām, sociālo partneru organizācijām, nodarbinātības dienestiem un reģionos esošajiem izglītības un apmācības sniedzējiem. Ir efektīvi jāizmanto sociālais dialogs, lai piesaistītu uzņēmumus mazāk attīstītiem reģioniem un nodrošinātu kvalitatīvas darbvietas; darba drošība, izmantojot standarta nodarbinātību un piekļuvi sociālajai aizsardzībai; mūžizglītības iespējas; labi darba apstākļi drošās un veselīgās darbavietās; saprātīgs darba laiks ar labu darba un privātās dzīves līdzsvaru; arodbiedrību pārstāvība un tiesības risināt sarunas. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzsver, ka reģionālās attīstības politikā ir jānodrošina demokrātiska pārvaldība un cieša sadarbība starp reģionālajām pašvaldībām, sociālo partneru organizācijām, nodarbinātības dienestiem un reģionos esošajiem izglītības un apmācības sniedzējiem. Ir efektīvi jāizmanto sociālais dialogs, lai piesaistītu uzņēmumus mazāk attīstītiem reģioniem un nodrošinātu kvalitatīvas darbvietas; darba drošība, izmantojot standarta nodarbinātību un piekļuvi sociālajai aizsardzībai; mūžizglītības iespējas; labi darba apstākļi drošās un veselīgās darbavietās; saprātīgs darba laiks ar labu darba un privātās dzīves līdzsvaru; arodbiedrību pārstāvība un tiesības risināt sarunas.

| 1.11. | EESK aicina Eiropas Komisiju izmantot Eiropas pusgadu un ES sociālo rezultātu pārskatu kā instrumentus, lai sniegtu dalībvalstīm mērķtiecīgus ieteikumus cīņā pret reģionālo nevienlīdzību. |
| --- | --- |

1.11.

EESK aicina Eiropas Komisiju izmantot Eiropas pusgadu un ES sociālo rezultātu pārskatu kā instrumentus, lai sniegtu dalībvalstīm mērķtiecīgus ieteikumus cīņā pret reģionālo nevienlīdzību.

| 1.12. | EESK aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to pielāgošanās klimata pārmaiņām un katastrofu riska mazināšanas politika, kas tiek īstenota saskaņā ar Eiropas Klimata aktu un ES civilās aizsardzības mehānismu un ko atbalsta Zaļā kursa industriālais plāns (2), sniedz efektīvu atbalstu reģioniem (3), un aicina iesaistīt sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību regulāros sociālekonomiskās ietekmes novērtējumos, lai prognozētu pārmaiņas un radītu alternatīvas darba iespējas reģionos un nozarēs, ko skars šīs pārmaiņas. |
| --- | --- |

1.12.

EESK aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to pielāgošanās klimata pārmaiņām un katastrofu riska mazināšanas politika, kas tiek īstenota saskaņā ar Eiropas Klimata aktu un ES civilās aizsardzības mehānismu un ko atbalsta Zaļā kursa industriālais plāns (2

3

| 1.13. | EESK aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiek efektīvi īstenota ES direktīva par adekvātu minimālo algu un Padomes Ieteikums par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (2019. gads) (4), un uzlabot darba apstākļus un algas, palielinot sarunu tvērumu un nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi sociālajai aizsardzībai neatkarīgi no nodarbinātības statusa, jo tam ir svarīga nozīme centienos nodrošināt, lai reģioni kļūtu pievilcīgi visu prasmju līmeņu darba ņēmējiem un piedāvātu pievilcīgas darbvietas un algas. |
| --- | --- |

1.13.

EESK aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiek efektīvi īstenota ES direktīva par adekvātu minimālo algu un Padomes Ieteikums par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (2019. gads) (4

| 1.14. | EESK uzsver, ka valdībām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, sociālajiem dienestiem, uzņēmumiem un arodbiedrībām ir jāsadarbojas sociālā dialoga ietvaros, lai nodrošinātu efektīvus risinājumus darba ņēmējiem, ņemot vērā ar vecāku pienākumiem un aprūpi saistītās vajadzības un nodrošinot kvalitatīvus un iekļaujošus bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus (5). |
| --- | --- |

1.14.

EESK uzsver, ka valdībām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, sociālajiem dienestiem, uzņēmumiem un arodbiedrībām ir jāsadarbojas sociālā dialoga ietvaros, lai nodrošinātu efektīvus risinājumus darba ņēmējiem, ņemot vērā ar vecāku pienākumiem un aprūpi saistītās vajadzības un nodrošinot kvalitatīvus un iekļaujošus bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus (5

| 1.15. | EESK uzsver, ka svarīga loma varētu būt Eiropas platformai nedeklarēta darba novēršanai, kura darbotos Eiropas Darba iestādes (EDI) vadībā un veicinātu nedeklarēta darba pārveidošanu par deklarētām pienācīgas kvalitātes darbvietām un tādējādi arī reģionālo attīstību, stiprinot nodokļu bāzi un uzlabojot darba ņēmēju piekļuvi sociālajai aizsardzībai. |
| --- | --- |

1.15.

EESK uzsver, ka svarīga loma varētu būt Eiropas platformai nedeklarēta darba novēršanai, kura darbotos Eiropas Darba iestādes (EDI) vadībā un veicinātu nedeklarēta darba pārveidošanu par deklarētām pienācīgas kvalitātes darbvietām un tādējādi arī reģionālo attīstību, stiprinot nodokļu bāzi un uzlabojot darba ņēmēju piekļuvi sociālajai aizsardzībai.

| 1.16. | EESK norāda, ka efektīvam sociālās aizsardzības segumam un sociālā nodrošinājuma koordinācijai ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret mobilajiem darba ņēmējiem. EESK aicina Eiropas Komisiju uzlabot tās instrumentus, lai labāk atbalstītu nodarbināmību reģionos. |
| --- | --- |

1.16.

EESK norāda, ka efektīvam sociālās aizsardzības segumam un sociālā nodrošinājuma koordinācijai ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret mobilajiem darba ņēmējiem. EESK aicina Eiropas Komisiju uzlabot tās instrumentus, lai labāk atbalstītu nodarbināmību reģionos.

| 1.17. | EESK aicina dalībvalstis izstrādāt prasmju un mūžizglītības politiku, kas veicina reģionālo attīstību, un līdztekus veikt ieguldījumus un īstenot papildu politikas pasākumus, lai uzlabotu izglītības un apmācības kvalitāti un pieejamību visiem, sagatavotu cilvēkus dzīvei un darba tirgum un uzlabotu reģionu pievilcību izglītojamo, darba ņēmēju un uzņēmumu skatījumā. Ikvienam Eiropā vajadzētu būt pieejamiem kvalitatīviem karjeras un mūžizglītības orientācijas pakalpojumiem, kas sniedz uzticamu informāciju par reģionālajām darba un mācību iespējām. |
| --- | --- |

1.17.

EESK aicina dalībvalstis izstrādāt prasmju un mūžizglītības politiku, kas veicina reģionālo attīstību, un līdztekus veikt ieguldījumus un īstenot papildu politikas pasākumus, lai uzlabotu izglītības un apmācības kvalitāti un pieejamību visiem, sagatavotu cilvēkus dzīvei un darba tirgum un uzlabotu reģionu pievilcību izglītojamo, darba ņēmēju un uzņēmumu skatījumā. Ikvienam Eiropā vajadzētu būt pieejamiem kvalitatīviem karjeras un mūžizglītības orientācijas pakalpojumiem, kas sniedz uzticamu informāciju par reģionālajām darba un mācību iespējām.

| 1.18. | EESK uzsver, ka ir jānodrošina vienlīdzīga piekļuve kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, ilgtermiņa aprūpei, cenas ziņā pieejamiem mājokļiem un kultūras pakalpojumiem, transportam, energoapgādei un internetam) un kvalitatīvai izglītībai un infrastruktūrai, piemēram, agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, kā arī izglītībai, apmācībai un mūžizglītībai, lai veicinātu reģionālo attīstību, vienlaikus īstenojot efektīvu cilvēktiesību un diskriminācijas novēršanas politiku. EESK aicina dalībvalstis nodrošināt ilgtspējīgus publiskos ieguldījumus kvalitatīvā publiskajā izglītībā. |
| --- | --- |

1.18.

EESK uzsver, ka ir jānodrošina vienlīdzīga piekļuve kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, ilgtermiņa aprūpei, cenas ziņā pieejamiem mājokļiem un kultūras pakalpojumiem, transportam, energoapgādei un internetam) un kvalitatīvai izglītībai un infrastruktūrai, piemēram, agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, kā arī izglītībai, apmācībai un mūžizglītībai, lai veicinātu reģionālo attīstību, vienlaikus īstenojot efektīvu cilvēktiesību un diskriminācijas novēršanas politiku. EESK aicina dalībvalstis nodrošināt ilgtspējīgus publiskos ieguldījumus kvalitatīvā publiskajā izglītībā.

| 1.19. | EESK aicina dalībvalstis samazināt mācībspēku trūkumu (6) un padarīt skolotāja profesiju pievilcīgu, nodrošinot taisnīgu atalgojumu, pienācīgus darba apstākļus, skolotāju kvalitatīvu sākotnējo un tālākizglītību un karjeras attīstību, lai uzlabotu izglītības kvalitāti reģionos. Būtiska nozīme ir sociālajam dialogam, lai izstrādātu un īstenotu izglītības reformas, kas virza izglītības iestāžu un sistēmu zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī apspriestu, kā uzlabot prasmes un kompetences, kas skolotājiem un pasniedzējiem jāapgūst sākotnējās un pastāvīgās profesionālās izaugsmes ietvaros, tostarp saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

1.19.

EESK aicina dalībvalstis samazināt mācībspēku trūkumu (6

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Eiropas Komisija 2023. gada 17. janvārī publicēja paziņojumu “Talantu izmantošana Eiropas reģionos” (7), kurā ierosināti mērķorientēti pasākumi, lai veicinātu un noturētu talantus mazāk attīstītos reģionos un uzlabotu šos reģionu pievilcību. Šī ir pirmā nozīmīgā iniciatīva 2023. gadā, kas izriet no Eiropas Prasmju gada (8). Komisijas jaunā politika galvenokārt ir vērsta uz reģioniem, kuros strauji samazinās darbspējas vecuma iedzīvotāju skaits un kuros ir zems augstskolu absolventu īpatsvars, kā arī uz reģioniem, kuros vērojama būtiska jauniešu aizplūšana. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Komisija 2023. gada 17. janvārī publicēja paziņojumu “Talantu izmantošana Eiropas reģionos” (7

8

| 2.2. | Tā kā laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam Eiropas Savienībā darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaits samazinājās par 3,5 miljoniem, paredzams, ka līdz 2050. gadam tas samazināsies vēl par 35 miljoniem cilvēku. ES lauku apvidos dzīvo 137 miljoni cilvēku, proti, aptuveni 30 % ES iedzīvotāju. Tomēr nesenajā Eirobarometra aptaujā 22 % respondentu norādīja, ka pēdējo 10 gadu laikā viņu darba iespējas lauku apvidos ir pasliktinājušās (9). Šajos reģionos ir ievērojami augstāks to jauniešu īpatsvars, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET) (19 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 13 %). Pārāk daudz jauniešu nepabeidz vidējo izglītību, un viņu nodarbinātības izredzes ir vājas. Citos reģionos karjeras iespēju trūkums var atturēt jauniešus no augstākās izglītības iegūšanas un likt dažiem meklēt darba iespējas citur, kā rezultātā bezdarba līmenis (vecuma grupā no 15 līdz 34 gadiem) ir 14,6 %, kas ir ievērojami augstāks nekā ES kopumā (11,1 %). |
| --- | --- |

2.2.

Tā kā laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam Eiropas Savienībā darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaits samazinājās par 3,5 miljoniem, paredzams, ka līdz 2050. gadam tas samazināsies vēl par 35 miljoniem cilvēku. ES lauku apvidos dzīvo 137 miljoni cilvēku, proti, aptuveni 30 % ES iedzīvotāju. Tomēr nesenajā Eirobarometra aptaujā 22 % respondentu norādīja, ka pēdējo 10 gadu laikā viņu darba iespējas lauku apvidos ir pasliktinājušās (9

NEET

| 2.3. | Astotajā kohēzijas ziņojumā (2022. gads) (10) norādīts, ka galvenais iemesls migrācijai un intelektuālā darbaspēka emigrācijai no dažiem ES reģioniem ir publisko un sociālo pakalpojumu trūkums, it īpaši aprūpes, veselības aprūpes un izglītības jomā, darba iespēju trūkums un tas, ka attiecīgajās teritorijās trūkst savienojumu un materiālās infrastruktūras, piemēram, transporta jomā. Komisijas politikas mērķis ir veicināt attīstību šajos reģionos, nodrošinot kvalitatīvas darbvietas un uzlabojot sabiedriskos pakalpojumus un it īpaši izglītības sistēmas. Turklāt tajā galvenā uzmanība pievērsta centieniem veidot labāku digitālo savienojamību mazāk attīstītos reģionos, it īpaši lauku un attālos reģionos. Šajā nolūkā paziņojumā ir noteiktas konkrētas ES Lauku rīcības plāna jomas un izklāstīts astoņu pīlāru mehānisms, kas paver iespēju veicināt talantus mazāk attīstītos reģionos, proti, Talantu veicināšanas mehānisms. |
| --- | --- |

2.3.

Astotajā kohēzijas ziņojumā (2022. gads) (10

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā ir pausta apņemšanās efektīvi īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (ESTP). Tomēr paziņojumā nav pietiekami norādīts, ka noteikto politikas pasākumu centrā jābūt kvalitatīvam darba tirgum un it īpaši atbalstam darba ņēmējiem. Lai nodrošinātu kvalitatīvas darbvietas visiem darba ņēmējiem un visos reģionos, ir vajadzīgi holistiskāki pasākumi, aptverot taisnīgu darba tirgus politiku, taisnīgu mobilitāti, sociālo kohēziju, pamatpakalpojumus un piekļuvi kvalitatīvai apmācībai un prasmēm. Lai gan reģionālajai attīstībai patiešām vajadzētu būt prioritātei, ir jāaizsargā arī cilvēku pārvietošanās brīvība Eiropas darba tirgū. Reģionālā attīstība būtu jāpanāk, pienācīgi ņemot vērā demogrāfiskās, ekonomiskās un sociālās perspektīvas un konkrētu reģionu iedzīvotāju skaita samazināšanās iemeslus. Izstrādājot efektīvas reģionālās stratēģijas, kuru mērķis ir pavērst pretējā virzienā demogrāfiskā zuduma tendences un padarīt reģionus pievilcīgus cilvēkiem, izšķiroša nozīme būtu jāpiešķir sociālajiem, ekonomiskajiem, ekoloģiskajiem aspektiem un ilgtspējai. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā ir pausta apņemšanās efektīvi īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (ESTP). Tomēr paziņojumā nav pietiekami norādīts, ka noteikto politikas pasākumu centrā jābūt kvalitatīvam darba tirgum un it īpaši atbalstam darba ņēmējiem. Lai nodrošinātu kvalitatīvas darbvietas visiem darba ņēmējiem un visos reģionos, ir vajadzīgi holistiskāki pasākumi, aptverot taisnīgu darba tirgus politiku, taisnīgu mobilitāti, sociālo kohēziju, pamatpakalpojumus un piekļuvi kvalitatīvai apmācībai un prasmēm. Lai gan reģionālajai attīstībai patiešām vajadzētu būt prioritātei, ir jāaizsargā arī cilvēku pārvietošanās brīvība Eiropas darba tirgū. Reģionālā attīstība būtu jāpanāk, pienācīgi ņemot vērā demogrāfiskās, ekonomiskās un sociālās perspektīvas un konkrētu reģionu iedzīvotāju skaita samazināšanās iemeslus. Izstrādājot efektīvas reģionālās stratēģijas, kuru mērķis ir pavērst pretējā virzienā demogrāfiskā zuduma tendences un padarīt reģionus pievilcīgus cilvēkiem, izšķiroša nozīme būtu jāpiešķir sociālajiem, ekonomiskajiem, ekoloģiskajiem aspektiem un ilgtspējai.

| 3.2. | EESK norāda, ka Eiropas integrācijas pamatelements – pārvietošanās brīvība – ir jānodrošina visiem ES iedzīvotājiem. Tomēr darbaspēka mobilitāte nevar būt ātrs risinājums darbaspēka trūkuma novēršanai, neņemot vērā tādus pamatjautājumus kā nepieciešamība uzlabot darba kvalitāti un piekļuvi apmācībai. Faktiski lielākā daļa dalībvalstu saskaras ar vienādu prasmju trūkumu. Darbaspēka mobilitāti uzskatot tikai par vienkāršu piedāvājuma un pieprasījuma jautājumu, var saasināt nevienlīdzību un atšķirības ES un tās reģionu darba tirgū. Tāpēc ir jānodrošina, ka ES un valstu politika ir vērsta uz ilgtermiņa un holistiskāku pieeju reģionālajai attīstībai un integrācijai darba tirgū. Tāpat, ja darbaspēka trūkuma novēršanai darbietilpīgās nozarēs nestabilas darbvietas tiks nodotas ārvalstu darba ņēmējiem un marginalizētām grupām, neuzlabojot šādu nozaru pievilcību, tas var tikai nostiprināt sociālo nevienlīdzību, atņemot sabiedrībai un ekonomikai iekļaujoša progresa iespējas. |
| --- | --- |

3.2.

EESK norāda, ka Eiropas integrācijas pamatelements – pārvietošanās brīvība – ir jānodrošina visiem ES iedzīvotājiem. Tomēr darbaspēka mobilitāte nevar būt ātrs risinājums darbaspēka trūkuma novēršanai, neņemot vērā tādus pamatjautājumus kā nepieciešamība uzlabot darba kvalitāti un piekļuvi apmācībai. Faktiski lielākā daļa dalībvalstu saskaras ar vienādu prasmju trūkumu. Darbaspēka mobilitāti uzskatot tikai par vienkāršu piedāvājuma un pieprasījuma jautājumu, var saasināt nevienlīdzību un atšķirības ES un tās reģionu darba tirgū. Tāpēc ir jānodrošina, ka ES un valstu politika ir vērsta uz ilgtermiņa un holistiskāku pieeju reģionālajai attīstībai un integrācijai darba tirgū. Tāpat, ja darbaspēka trūkuma novēršanai darbietilpīgās nozarēs nestabilas darbvietas tiks nodotas ārvalstu darba ņēmējiem un marginalizētām grupām, neuzlabojot šādu nozaru pievilcību, tas var tikai nostiprināt sociālo nevienlīdzību, atņemot sabiedrībai un ekonomikai iekļaujoša progresa iespējas.

| 3.3. | Klimata politikai būs liela ietekme uz darba ņēmējiem un uzņēmumiem, un šajā saistībā būs nepieciešama plaša apmācība, pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana. Šī pārkārtošanās būtu jāizmanto kā izdevība radīt kvalitatīvas darbvietas ar labiem darba apstākļiem visās nozarēs un reģionos. Klimata stratēģijās jāņem vērā nevis tikai globālie dati, bet arī reģionālās un vietējās atšķirības, un jāatbalsta visvairāk skartie reģioni. Būtu arī jānodrošina, ka darba ņēmēji var atrast alternatīvas kvalitatīvas darba iespējas tajā pašā reģionā, kurā viņi pašlaik strādā, lai neapdraudētu sabiedrības atbalstu nepieciešamajai pārkārtošanai. |
| --- | --- |

3.3.

Klimata politikai būs liela ietekme uz darba ņēmējiem un uzņēmumiem, un šajā saistībā būs nepieciešama plaša apmācība, pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana. Šī pārkārtošanās būtu jāizmanto kā izdevība radīt kvalitatīvas darbvietas ar labiem darba apstākļiem visās nozarēs un reģionos. Klimata stratēģijās jāņem vērā nevis tikai globālie dati, bet arī reģionālās un vietējās atšķirības, un jāatbalsta visvairāk skartie reģioni. Būtu arī jānodrošina, ka darba ņēmēji var atrast alternatīvas kvalitatīvas darba iespējas tajā pašā reģionā, kurā viņi pašlaik strādā, lai neapdraudētu sabiedrības atbalstu nepieciešamajai pārkārtošanai.

| 3.4. | Reģioniem būtu jāapmainās ar pieredzi par to, kā, atbalstot lauku un atpalikušo reģionu ekonomikas dažādošanu, lauku apvidus attīstīt par vietām, kur mācīties, strādāt un dzīvot un kur ir laba dzīves kvalitāte un pieejami pakalpojumi. Pārdomātas specializācijas stratēģijas, kas tiek izmantotas kā instruments daudzveidīgu un kvalificētu darbvietu radīšanai, joprojām pārāk bieži ir vērstas uz tradicionālajām nozarēm. Tomēr ir labi rūpniecības pārkārtošanās piemēri, kas ir sociālā dialoga rezultāts un kurus ir vērts apsvērt. |
| --- | --- |

3.4.

Reģioniem būtu jāapmainās ar pieredzi par to, kā, atbalstot lauku un atpalikušo reģionu ekonomikas dažādošanu, lauku apvidus attīstīt par vietām, kur mācīties, strādāt un dzīvot un kur ir laba dzīves kvalitāte un pieejami pakalpojumi. Pārdomātas specializācijas stratēģijas, kas tiek izmantotas kā instruments daudzveidīgu un kvalificētu darbvietu radīšanai, joprojām pārāk bieži ir vērstas uz tradicionālajām nozarēm. Tomēr ir labi rūpniecības pārkārtošanās piemēri, kas ir sociālā dialoga rezultāts un kurus ir vērts apsvērt.

| 3.5. | EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izveidot tādu kohēzijas politiku un ES fondus, kas atbalsta pārkārtošanos darba tirgū tā, lai neviens darba ņēmējs vai reģions netiktu atstāts novārtā. Ir būtiski nodrošināt pievilcīgus apstākļus uzņēmumiem, vienlaikus atzīstot, ka uzņēmumiem ir jāiegulda inovācijā un konkurētspējā un jāpielāgojas mainīgajām vajadzībām. Darba ņēmējiem jābūt iespējai dzīvot visos Eiropas reģionos, un visiem reģioniem jābūt iespējām attīstīties, izmantojot darba sniegtos ieguvumus, un būt pievilcīgiem uzņēmumiem un darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

3.5.

EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izveidot tādu kohēzijas politiku un ES fondus, kas atbalsta pārkārtošanos darba tirgū tā, lai neviens darba ņēmējs vai reģions netiktu atstāts novārtā. Ir būtiski nodrošināt pievilcīgus apstākļus uzņēmumiem, vienlaikus atzīstot, ka uzņēmumiem ir jāiegulda inovācijā un konkurētspējā un jāpielāgojas mainīgajām vajadzībām. Darba ņēmējiem jābūt iespējai dzīvot visos Eiropas reģionos, un visiem reģioniem jābūt iespējām attīstīties, izmantojot darba sniegtos ieguvumus, un būt pievilcīgiem uzņēmumiem un darba ņēmējiem.

| 3.6. | Lai sekmīgi pārvaldītu pārkārtošanos virzībai uz taisnīgu un iekļaujošu atveseļošanu, ir būtiski, lai Eiropas darba tirgus un kohēzijas politikas pamatā būtu ilgtspējīgi un stabili ieguldījumi kvalitatīvās darbvietās, piekļuve apmācībai un pamatpakalpojumiem, sociālais dialogs un koplīguma sarunas. Eiropas pusgads un ES sociālo rezultātu pārskats ir svarīgi instrumenti, ar ko sniegt dalībvalstīm mērķorientētus ieteikumus, lai cīnītos pret reģionālo nevienlīdzību un nodrošinātu kvalitatīvu darbvietu un pakalpojumu pieejamību visos reģionos. |
| --- | --- |

3.6.

Lai sekmīgi pārvaldītu pārkārtošanos virzībai uz taisnīgu un iekļaujošu atveseļošanu, ir būtiski, lai Eiropas darba tirgus un kohēzijas politikas pamatā būtu ilgtspējīgi un stabili ieguldījumi kvalitatīvās darbvietās, piekļuve apmācībai un pamatpakalpojumiem, sociālais dialogs un koplīguma sarunas. Eiropas pusgads un ES sociālo rezultātu pārskats ir svarīgi instrumenti, ar ko sniegt dalībvalstīm mērķorientētus ieteikumus, lai cīnītos pret reģionālo nevienlīdzību un nodrošinātu kvalitatīvu darbvietu un pakalpojumu pieejamību visos reģionos.

| 3.6.1. | EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Eiropas darba tirgus un kohēzijas politikas pamatā ir ilgtspējīgi ieguldījumi kvalitatīvās darbvietās, piekļuve apmācībai un pamatpakalpojumiem, sociālais dialogs un koplīguma sarunas, respektējot sociālo partneru autonomiju un saskaņā ar valstu ražošanas attiecību sistēmām. |
| --- | --- |

3.6.1.

EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Eiropas darba tirgus un kohēzijas politikas pamatā ir ilgtspējīgi ieguldījumi kvalitatīvās darbvietās, piekļuve apmācībai un pamatpakalpojumiem, sociālais dialogs un koplīguma sarunas, respektējot sociālo partneru autonomiju un saskaņā ar valstu ražošanas attiecību sistēmām.

| 3.7. | Reģiona pievilcība ir atkarīga ne tikai no kvalitatīvām darba iespējām, kas piedāvā pievilcīgas algas, darba apstākļus, kvalitatīvu apmācību un karjeras attīstību, bet arī no pienācīga dzīves līmeņa, tostarp, piemēram, no piekļuves cenas ziņā pieejamiem mājokļiem, augstas kvalitātes izglītībai un sabiedriskajiem pakalpojumiem, kā arī labai infrastruktūrai. Lai arī tiek atzīta valstu tiesību aktu un ražošanas attiecību sistēmu nozīme, atšķirīgi sociālie un darba standarti, zems koplīguma sarunu aptvērums, ieguldījumu trūkums un zems uzticēšanās līmenis attiecībā uz iestādēm var viegli kļūt par faktoriem, kas palielina strukturālas atšķirības starp reģioniem, kavējot līdzsvarota Eiropas darba tirgus pozitīvu attīstību. |
| --- | --- |

3.7.

Reģiona pievilcība ir atkarīga ne tikai no kvalitatīvām darba iespējām, kas piedāvā pievilcīgas algas, darba apstākļus, kvalitatīvu apmācību un karjeras attīstību, bet arī no pienācīga dzīves līmeņa, tostarp, piemēram, no piekļuves cenas ziņā pieejamiem mājokļiem, augstas kvalitātes izglītībai un sabiedriskajiem pakalpojumiem, kā arī labai infrastruktūrai. Lai arī tiek atzīta valstu tiesību aktu un ražošanas attiecību sistēmu nozīme, atšķirīgi sociālie un darba standarti, zems koplīguma sarunu aptvērums, ieguldījumu trūkums un zems uzticēšanās līmenis attiecībā uz iestādēm var viegli kļūt par faktoriem, kas palielina strukturālas atšķirības starp reģioniem, kavējot līdzsvarota Eiropas darba tirgus pozitīvu attīstību.

| 3.8. | EESK atzinīgi vērtē to, ka paziņojuma mērķis ir attīstīt ciešu sadarbību starp reģionālajām pašvaldībām, sociālo partneru organizācijām, nodarbinātības dienestiem un izglītības un apmācības sniedzējiem. Ir efektīvi jāizmanto sociālais dialogs, lai piesaistītu uzņēmumus mazāk attīstītiem reģioniem un nodrošinātu kvalitatīvas darbvietas; darba drošība, izmantojot standarta nodarbinātību un piekļuvi sociālajai aizsardzībai; mūžizglītības iespējas; labi darba apstākļi drošās un veselīgās darbavietās; saprātīgs darba laiks ar labu darba un privātās dzīves līdzsvaru; arodbiedrību pārstāvība un tiesības risināt sarunas. |
| --- | --- |

3.8.

EESK atzinīgi vērtē to, ka paziņojuma mērķis ir attīstīt ciešu sadarbību starp reģionālajām pašvaldībām, sociālo partneru organizācijām, nodarbinātības dienestiem un izglītības un apmācības sniedzējiem. Ir efektīvi jāizmanto sociālais dialogs, lai piesaistītu uzņēmumus mazāk attīstītiem reģioniem un nodrošinātu kvalitatīvas darbvietas; darba drošība, izmantojot standarta nodarbinātību un piekļuvi sociālajai aizsardzībai; mūžizglītības iespējas; labi darba apstākļi drošās un veselīgās darbavietās; saprātīgs darba laiks ar labu darba un privātās dzīves līdzsvaru; arodbiedrību pārstāvība un tiesības risināt sarunas.

| 3.9. | EESK uzskata, ka paziņojuma mērķim vajadzētu būt plašākam nekā tikai mērķim piesaistīt mazāk attīstītiem reģioniem augsti kvalificētus darba ņēmējus (talantus), lai veicinātu to ekonomikas attīstību. Daudzos ES reģionos darba tirgū kopumā ir trūkst darba ņēmēju, savukārt 26,4 % no neaktīvā Eiropas darbaspēka dzīvo mazāk attīstītos reģionos, jo viņiem trūkst kvalitatīvu nodarbinātības iespēju vai viņi neuzticas valsts iestādēm – vai nu ģimenes apstākļu dēļ vai tāpēc, ka viņi ir nodarbināti ēnu ekonomikā utt. Uzņēmumiem ir vajadzīgi labi apstākļi, darba ņēmēji un infrastruktūra, lai varētu ieviest jauninājumus un uzturēt konkurētspēju, un tiem jāpārkvalificē savi darba ņēmēji un jāpilnveido viņu prasmes, kā arī jācenšas piesaistīt kvalificētus darbiniekus labām darbvietām. Paziņojumā un no tā izrietošajos pasākumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, kā taisnīga pārkārtošanās uz zaļu un digitālu ekonomiku var atbalstīt visu darba ņēmēju prasmju pilnveidi. |
| --- | --- |

3.9.

EESK uzskata, ka paziņojuma mērķim vajadzētu būt plašākam nekā tikai mērķim piesaistīt mazāk attīstītiem reģioniem augsti kvalificētus darba ņēmējus (talantus), lai veicinātu to ekonomikas attīstību. Daudzos ES reģionos darba tirgū kopumā ir trūkst darba ņēmēju, savukārt 26,4 % no neaktīvā Eiropas darbaspēka dzīvo mazāk attīstītos reģionos, jo viņiem trūkst kvalitatīvu nodarbinātības iespēju vai viņi neuzticas valsts iestādēm – vai nu ģimenes apstākļu dēļ vai tāpēc, ka viņi ir nodarbināti ēnu ekonomikā utt. Uzņēmumiem ir vajadzīgi labi apstākļi, darba ņēmēji un infrastruktūra, lai varētu ieviest jauninājumus un uzturēt konkurētspēju, un tiem jāpārkvalificē savi darba ņēmēji un jāpilnveido viņu prasmes, kā arī jācenšas piesaistīt kvalificētus darbiniekus labām darbvietām. Paziņojumā un no tā izrietošajos pasākumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, kā taisnīga pārkārtošanās uz zaļu un digitālu ekonomiku var atbalstīt visu darba ņēmēju prasmju pilnveidi.

| 3.10. | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka kohēzijas politikas finansējumam 2021.–2027. gada plānošanas periodā tiek izmantoti vairāki ES finansēšanas instrumenti (ERAF, ESF+, Kohēzijas fonds un Taisnīgas pārkārtošanās fonds), lai mazinātu reģionālās atšķirības un īstenotu Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Nodarbināmību un ekonomikas attīstību lauku un neurbanizētās teritorijās var veicināt ar mērķorientētiem pasākumiem. Šajā nolūkā ir jānodrošina labāka papildināmība un koordinācija starp ES atveseļošanas, noturības un kohēzijas fondiem, tostarp Taisnīgas pārkārtošanās fondu, lai stimulētu darbvietu radīšanu, kvalitatīvas nodarbinātības iespējas un progresu materiālās infrastruktūras jomā. Būtu jāpalielina kohēzijas fondu efektivitāte, lai samazinātu sociālekonomiskās atšķirības un novērstu atšķirības ES reģionu attīstībā. Lai veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, valsts atbalsta un ES budžeta līdzekļu izmantošanā būtu stingri jāpiemēro sociālo nosacījumu sistēma, pieprasot līdzekļu saņēmējiem ievērot piemērojamos darba tiesību aktus un koplīgumus. |
| --- | --- |

3.10.

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka kohēzijas politikas finansējumam 2021.–2027. gada plānošanas periodā tiek izmantoti vairāki ES finansēšanas instrumenti (ERAF, ESF+, Kohēzijas fonds un Taisnīgas pārkārtošanās fonds), lai mazinātu reģionālās atšķirības un īstenotu Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Nodarbināmību un ekonomikas attīstību lauku un neurbanizētās teritorijās var veicināt ar mērķorientētiem pasākumiem. Šajā nolūkā ir jānodrošina labāka papildināmība un koordinācija starp ES atveseļošanas, noturības un kohēzijas fondiem, tostarp Taisnīgas pārkārtošanās fondu, lai stimulētu darbvietu radīšanu, kvalitatīvas nodarbinātības iespējas un progresu materiālās infrastruktūras jomā. Būtu jāpalielina kohēzijas fondu efektivitāte, lai samazinātu sociālekonomiskās atšķirības un novērstu atšķirības ES reģionu attīstībā. Lai veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, valsts atbalsta un ES budžeta līdzekļu izmantošanā būtu stingri jāpiemēro sociālo nosacījumu sistēma, pieprasot līdzekļu saņēmējiem ievērot piemērojamos darba tiesību aktus un koplīgumus.

| 3.11. | Lai reģioni kļūtu pievilcīgi darba tirgus dalībniekiem, būtiska nozīme ir centieniem apkarot korupciju un atbalstīt tiesiskumu. Ir būtiski nodrošināt, lai Eiropas Komisija un ES revīzijas iestādes (piemēram, Eiropas Revīzijas palāta un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) labāk uzraudzītu ES fondu, it īpaši decentralizēto fondu, efektīvu izmantošanu. EESK uzskata: lai nodrošinātu Kohēzijas fonda līdzekļu taisnīgu piešķiršanu efektīvai un kvalitatīvai reģionālajai attīstībai, ir svarīgi, ka Eiropas Komisija un dalībvalstis uzsāk diskusiju par nākamajiem DFS atbalsta procesiem, nodrošinot vajadzību un fondu novērtēšanu ES līmenī. |
| --- | --- |

3.11.

Lai reģioni kļūtu pievilcīgi darba tirgus dalībniekiem, būtiska nozīme ir centieniem apkarot korupciju un atbalstīt tiesiskumu. Ir būtiski nodrošināt, lai Eiropas Komisija un ES revīzijas iestādes (piemēram, Eiropas Revīzijas palāta un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF

| 3.12. | Demokrātisku pārvaldību ES līdzekļu pārvaldībā un pareizā piešķiršanā var panākt, lēmumos par ES līdzekļu izmantošanu reģionālajai attīstībai efektīvi iesaistot sociālos partnerus un attiecīgās ieinteresētās personas. Ir efektīvi jāizmanto sociālais dialogs un pilsoniskais dialogs, lai panāktu kvalitatīvu reģionālo attīstību, kas atbilst to iedzīvotāju vajadzībām, kuri dzīvo un vēlas dzīvot attiecīgajos reģionos, kā arī uzņēmumu vajadzībām. |
| --- | --- |

3.12.

Demokrātisku pārvaldību ES līdzekļu pārvaldībā un pareizā piešķiršanā var panākt, lēmumos par ES līdzekļu izmantošanu reģionālajai attīstībai efektīvi iesaistot sociālos partnerus un attiecīgās ieinteresētās personas. Ir efektīvi jāizmanto sociālais dialogs un pilsoniskais dialogs, lai panāktu kvalitatīvu reģionālo attīstību, kas atbilst to iedzīvotāju vajadzībām, kuri dzīvo un vēlas dzīvot attiecīgajos reģionos, kā arī uzņēmumu vajadzībām.

| 3.13. | Zaļā un digitālā pārkārtošanās būtiski ietekmē reģionu rūpniecības nozares. Konkurētspējīga uz uzņēmumiem orientēta vide, kas vērsta uz ilgtspējīgu izaugsmi, var palīdzēt piesaistīt reģioniem iedzīvotājus un uzlabot ES konkurētspēju un pievilcību pasaules mērogā. Reģioniem kopā ar sociālajiem partneriem un ieinteresētajām personām steidzami ir jāizstrādā efektīvas stratēģijas, ņemot vērā ekonomiskās attīstības vajadzības un iespējas, lai reģionus padarītu pievilcīgus iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Ir jānodrošina līdzsvars starp ES un reģionālajām rīcībpolitikām, ievērojot reģionu subsidiaritāti. |
| --- | --- |

3.13.

Zaļā un digitālā pārkārtošanās būtiski ietekmē reģionu rūpniecības nozares. Konkurētspējīga uz uzņēmumiem orientēta vide, kas vērsta uz ilgtspējīgu izaugsmi, var palīdzēt piesaistīt reģioniem iedzīvotājus un uzlabot ES konkurētspēju un pievilcību pasaules mērogā. Reģioniem kopā ar sociālajiem partneriem un ieinteresētajām personām steidzami ir jāizstrādā efektīvas stratēģijas, ņemot vērā ekonomiskās attīstības vajadzības un iespējas, lai reģionus padarītu pievilcīgus iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Ir jānodrošina līdzsvars starp ES un reģionālajām rīcībpolitikām, ievērojot reģionu subsidiaritāti.

| 3.13.1. | Nesen izsludinātās Zaļā kursa industriālā plāna (GDIP) un neto nulles emisiju industrijas akta (NZIA) iniciatīvas – prasmju attīstību izvirzot par vienu no četriem GDIP pīlāriem – būtu jāīsteno, paturot prātā spēcīgu reģionālo dimensiju, it īpaši attiecībā uz plānoto neto nulles emisiju industrijas akadēmiju izveidi. |
| --- | --- |

3.13.1.

Nesen izsludinātās Zaļā kursa industriālā plāna (GDIP

NZIA

GDIP

| 3.14. | ESF+ – kas ir saistīts ar pienākumu vismaz 12 % no līdzekļiem izlietot dalībvalstīs, kurās NEET skaits pārsniedz ES vidējo rādītāju – ir galvenais politikas instruments tam, lai cīnītos pret jauniešu bezdarbu un nodrošinātu Eiropas garantijas jauniešiem īstenošanu. Tomēr dalībvalstīm jāpieliek lielākas pūles, lai panāktu, ka visi reģioni, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošie, kļūst pievilcīgi gados jauniem studentiem un darba ņēmējiem. Sociālie partneri un citas ieinteresētās personas būtu jēgpilni jāiesaista šo pasākumu izstrādē un īstenošanā, kā arī ESF+ fondu izmantošanas novērtēšanā, lai nodrošinātu, ka šie fondi sniedz efektīvu atbalstu kvalitatīvu darbvietu, apmaksātas kvalitatīvas māceklības un stažēšanās iespēju radīšanai gados jauniem bezdarbniekiem. Lai darbvietas un izglītību padarītu pievilcīgākas, būtu jāņem vērā profesijas, kurās trūkst darbaspēka, un sociālajiem partneriem ir jāpiešķir iespējas un atbalsts tādu konkrētu politikas virzienu un īpašu pasākumu īstenošanai, kas šādas profesijas varētu padarīt pievilcīgākas. |
| --- | --- |

3.14.

ESF

NEET

profesijas, kurās trūkst darbaspēka

| 3.15. | Reģioni var būt pievilcīgi visu prasmju līmeņu darba ņēmējiem, ja ir pieejamas pievilcīgas darbvietas un algas. Šajā sakarā ir svarīgi efektīvi īstenot ES direktīvu par adekvātu minimālo algu un uzlabot darba apstākļus un atalgojumu, izmantojot sarunu aptvērumu. Valdībām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, sociālajiem dienestiem, uzņēmumiem un arodbiedrībām ir jāsadarbojas sociālā dialoga ietvaros, lai nodrošinātu efektīvus risinājumus darba ņēmējiem, ņemot vērā ar vecāku pienākumiem un aprūpi saistītās vajadzības un nodrošinot kvalitatīvus un iekļaujošus bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus. |
| --- | --- |

3.15.

Reģioni var būt pievilcīgi visu prasmju līmeņu darba ņēmējiem, ja ir pieejamas pievilcīgas darbvietas un algas. Šajā sakarā ir svarīgi efektīvi īstenot ES direktīvu par adekvātu minimālo algu un uzlabot darba apstākļus un atalgojumu, izmantojot sarunu aptvērumu. Valdībām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, sociālajiem dienestiem, uzņēmumiem un arodbiedrībām ir jāsadarbojas sociālā dialoga ietvaros, lai nodrošinātu efektīvus risinājumus darba ņēmējiem, ņemot vērā ar vecāku pienākumiem un aprūpi saistītās vajadzības un nodrošinot kvalitatīvus un iekļaujošus bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus.

| 3.16. | Eiropas platforma nedeklarēta darba novēršanai, kura darbotos Eiropas Darba iestādes (EDI) vadībā, varētu veicināt nedeklarēta darba pārveidošanu par deklarētām pienācīgas kvalitātes darbvietām un tādējādi arī reģionālo attīstību, stiprinot nodokļu bāzi un uzlabojot darba ņēmēju piekļuvi sociālajai aizsardzībai. Pamatojoties uz Padomes Ieteikumu par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (2019) (11), jānodrošina vienlīdzīga piekļuve sociālajai aizsardzībai neatkarīgi no nodarbinātības statusa. |
| --- | --- |

3.16.

Eiropas platforma nedeklarēta darba novēršanai, kura darbotos Eiropas Darba iestādes (EDI) vadībā, varētu veicināt nedeklarēta darba pārveidošanu par deklarētām pienācīgas kvalitātes darbvietām un tādējādi arī reģionālo attīstību, stiprinot nodokļu bāzi un uzlabojot darba ņēmēju piekļuvi sociālajai aizsardzībai. Pamatojoties uz Padomes Ieteikumu par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (2019) (11

| 3.17. | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret mobilajiem darba ņēmējiem, svarīga nozīme ir efektīvam sociālās aizsardzības segumam un sociālā nodrošinājuma koordinācijai. Digitālie rīki, piemēram, Eiropas sociālā nodrošinājuma karte, var uzlabot pārrobežu identifikāciju un verifikāciju, palīdzot darba ņēmējiem izsekot, eksportēt un pieprasīt savas kopējās sociālā nodrošinājuma tiesības. Lai darba ņēmējus piesaistītu darbam mazāk attīstītos reģionos, ir jānovērš netaisnīga attieksme, piemēram, nodokļu dubultā uzlikšana vai atkāpes no sociālā nodrošinājuma maksājumiem mobilajiem darba ņēmējiem, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji, kuri ir izmantojuši savu pārvietošanās brīvību, nesaskaras ar nelabvēlīgiem apstākļiem uzņēmējā dalībvalstī vai tad, kad atgriežas savā izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

3.17.

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret mobilajiem darba ņēmējiem, svarīga nozīme ir efektīvam sociālās aizsardzības segumam un sociālā nodrošinājuma koordinācijai. Digitālie rīki, piemēram, Eiropas sociālā nodrošinājuma karte, var uzlabot pārrobežu identifikāciju un verifikāciju, palīdzot darba ņēmējiem izsekot, eksportēt un pieprasīt savas kopējās sociālā nodrošinājuma tiesības. Lai darba ņēmējus piesaistītu darbam mazāk attīstītos reģionos, ir jānovērš netaisnīga attieksme, piemēram, nodokļu dubultā uzlikšana vai atkāpes no sociālā nodrošinājuma maksājumiem mobilajiem darba ņēmējiem, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji, kuri ir izmantojuši savu pārvietošanās brīvību, nesaskaras ar nelabvēlīgiem apstākļiem uzņēmējā dalībvalstī vai tad, kad atgriežas savā izcelsmes valstī.

| 3.18. | Reģionālajā attīstībā svarīga nozīme ir prasmju politikai, taču līdztekus ir vajadzīgi arī ieguldījumi un papildu politikas pasākumi, lai uzlabotu reģionu pievilcību no darba ņēmēju un uzņēmumu skatpunkta. Darba tirgū ir vajadzīgi visu prasmju līmeņu darba ņēmēji, un reģionālajai attīstībai būtu jāpiesaista ne tikai talanti un augsti kvalificēti darba ņēmēji, bet visi darba ņēmēji, tostarp mazkvalificēti un vidēji kvalificēti darba ņēmēji. |
| --- | --- |

3.18.

Reģionālajā attīstībā svarīga nozīme ir prasmju politikai, taču līdztekus ir vajadzīgi arī ieguldījumi un papildu politikas pasākumi, lai uzlabotu reģionu pievilcību no darba ņēmēju un uzņēmumu skatpunkta. Darba tirgū ir vajadzīgi visu prasmju līmeņu darba ņēmēji, un reģionālajai attīstībai būtu jāpiesaista ne tikai talanti un augsti kvalificēti darba ņēmēji, bet visi darba ņēmēji, tostarp mazkvalificēti un vidēji kvalificēti darba ņēmēji.

| 3.19. | EESK atzinīgi vērtē to, ka paziņojuma mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, ilgtermiņa aprūpei, cenas ziņā pieejamiem mājokļiem un kultūras pakalpojumiem, transportam, energoapgādei un internetam) un kvalitatīvai izglītībai un infrastruktūrai, piemēram, agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, kā arī izglītībai un apmācībai. Izglītības pakalpojumiem būtu jāsniedz labums un jābūt pievilcīgiem ne tikai augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, bet arī jebkura prasmju līmeņa darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

3.19.

EESK atzinīgi vērtē to, ka paziņojuma mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, ilgtermiņa aprūpei, cenas ziņā pieejamiem mājokļiem un kultūras pakalpojumiem, transportam, energoapgādei un internetam) un kvalitatīvai izglītībai un infrastruktūrai, piemēram, agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, kā arī izglītībai un apmācībai. Izglītības pakalpojumiem būtu jāsniedz labums un jābūt pievilcīgiem ne tikai augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, bet arī jebkura prasmju līmeņa darba ņēmējiem.

| 3.20. | Europass portāls ir jāuzlabo, lai sniegtu cilvēkiem skaidru informāciju par darba un mācību iespējām, piekļuvi profesionālās orientācijas pakalpojumiem un atzīšanas procesiem. Šajā saistībā jāatzīmē, ka EURES varētu vēl vairāk veicināt taisnīgu darbaspēka mobilitāti, tostarp veicinot taisnīgu darbā pieņemšanas praksi, tiešas un kvalitatīvas darbvietas, kā arī vēršoties pret ļaunprātīgu pārrobežu mobilitātes praksi. Privātajiem nodarbinātības dienestiem pirms dalības EURESbūtu jāspēj pierādīt nopietnus rezultātus. Eiropas Darba iestādei, pildot savu uzdevumu nodrošināt taisnīgu un efektīvu darbaspēka mobilitāti, ir jāatbalsta ne tikai darba ņēmēji, kas vēlas izmantot savu pārvietošanās brīvību, bet arī tie, kuri plāno atgriezties savā izcelsmes dalībvalstī. |
| --- | --- |

3.20.

Europass

EURES

EURES

| 3.21. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija aicina reģionālās attīstības nolūkā veicināt kvalitatīvu izglītību, apmācību un mūžizglītību. Ir būtiski nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi pieaugušo izglītībai visiem darba ņēmējiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā, kā arī pieaugušajiem, kas nav aktīvi darba tirgū, apsverot iespēju īstenot Padomes Rezolūciju par jaunu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem 2021.–2030. gadam (12), Padomes Ieteikumu par individuāliem mācību kontiem (13) un Padomes ieteikumu par mikroapliecinājumiem (14), lai sasniegtu dalības pieaugušo izglītībā 60 % mērķi (15). Ir svarīgi arī sniegt efektīvu atbalstu darba ņēmējiem, lai viņi varētu piekļūt darbinieku apmācībai un apmaksātam mācību atvaļinājumam, un šajā saistībā nodrošināt, ka dažādās finansēšanas sistēmas tiek pārvaldītas kopīgi ar sociālajiem partneriem. Cilvēkiem vajadzētu būt iespējai piekļūt uzņēmējdarbības prasmēm un saņemt finansiālu atbalstu savu uzņēmumu dibināšanai. |
| --- | --- |

3.21.

EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija aicina reģionālās attīstības nolūkā veicināt kvalitatīvu izglītību, apmācību un mūžizglītību. Ir būtiski nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi pieaugušo izglītībai visiem darba ņēmējiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā, kā arī pieaugušajiem, kas nav aktīvi darba tirgū, apsverot iespēju īstenot Padomes Rezolūciju par jaunu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem 2021.–2030. gadam (12

13

14

15

| 3.22. | Šajos reģionos ir jāuzlabo izglītība, apmācība un mūžilgītība no holistiskas perspektīvas, un tai jābūt pievilcīgai izglītojamajiem un vecākiem, jo vispārējām prasmēm, it īpaši demokrātiskajam pilsoniskumam, un pamatprasmēm un transversālajām prasmēm – it īpaši zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes, mākslas un matemātikas (STEAM) prasmēm – ir būtiska nozīme līdztekus darba tirgū nepieciešamajām prasmēm. Lai mazāk attīstītos reģionos motivētu jauniešus iegūt augstākās izglītības kvalifikāciju, vajadzētu būt pieejamām arī kvalitatīvām darbvietām. Reģioniem ir arī jāuzlabo izglītības kvalitāte, lai veidotu demokrātisku pilsoniskumu un kopīgas Eiropas vērtības. Eiropai ir svarīgi prasmīgi un zinoši pilsoņi – tas nozīmē ne tikai formālo izglītību, bet arī mācīšanos neformālā vai ikdienējā veidā. Iedzīvotājiem jāspēj parādīt, ko viņi ir iemācījušies, un izmantot šīs zināšanas savā karjerā un tālākizglītībai un apmācībai. Būtu jāuzlabo neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšana. |
| --- | --- |

3.22.

Šajos reģionos ir jāuzlabo izglītība, apmācība un mūžilgītība no holistiskas perspektīvas, un tai jābūt pievilcīgai izglītojamajiem un vecākiem, jo vispārējām prasmēm, it īpaši demokrātiskajam pilsoniskumam, un pamatprasmēm un transversālajām prasmēm – it īpaši zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes, mākslas un matemātikas (STEAM

| 3.23. | Eiropas Komisija ierosina izmantot ES līdzekļus, lai uzlabotu digitālo savienojamību lauku un attālos apvidos nolūkā veicināt attālinātu izglītību un apmācību un mazināt prasmju trūkumu. EESK atkārtoti uzsver (16), ka ir obligāti jānodrošina ātrdarbīga interneta savienojamība mazāk attīstītos reģionos, vismaz 10 % no NextGenerationEU līdzekļiem izmantojot tieši lauku digitālajai attīstībai. Ir svarīgi nodrošināt izglītības un apmācības iestādēm, izglītojamajiem, skolotājiem un mācībspēkiem digitālo aprīkojumu, jo virtuālās sadarbības rīki palīdzētu atvieglot piekļuvi mācībām attālos reģionos, kā arī šādu aprīkojumu nodrošināt ģimenes aprūpētājiem un personām ar invaliditāti. Tomēr kvalitatīvu izglītību un cīņu pret mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu var sekmīgi nodrošināt tikai tad, ja skolēni, skolotāji un vecāki kontaktējas personiski, lai labāk atbalstītu skolēnu individuālās vajadzības. Tāpēc darbam skolās jābūt pievilcīgam augsti kvalificētiem skolotājiem un pasniedzējiem. |
| --- | --- |

3.23.

Eiropas Komisija ierosina izmantot ES līdzekļus, lai uzlabotu digitālo savienojamību lauku un attālos apvidos nolūkā veicināt attālinātu izglītību un apmācību un mazināt prasmju trūkumu. EESK atkārtoti uzsver (16

NextGenerationEU

| 3.24. | Lai šajos reģionos uzlabotu izglītības kvalitāti, būtiska nozīme ir mācībspēkiem. Būtu jāsniedz efektīvs atbalsts skolotājiem un izglītojamajiem visās izglītības jomās, lai uzlabotu izglītības kvalitāti nolūkā nodrošināt prasmju pilnveidi izglītības zaļās un digitālās pārveides ietvaros. Būtiska nozīme ir sociālajam dialogam, lai izstrādātu un īstenotu reformas, kas virza skolu zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī noteiktu prasmes un kompetences, kas skolotājiem un pasniedzējiem jāapgūst sākotnējās un pastāvīgās profesionālās kvalifikācijas celšanas ietvaros. |
| --- | --- |

3.24.

Lai šajos reģionos uzlabotu izglītības kvalitāti, būtiska nozīme ir mācībspēkiem. Būtu jāsniedz efektīvs atbalsts skolotājiem un izglītojamajiem visās izglītības jomās, lai uzlabotu izglītības kvalitāti nolūkā nodrošināt prasmju pilnveidi izglītības zaļās un digitālās pārveides ietvaros. Būtiska nozīme ir sociālajam dialogam, lai izstrādātu un īstenotu reformas, kas virza skolu zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī noteiktu prasmes un kompetences, kas skolotājiem un pasniedzējiem jāapgūst sākotnējās un pastāvīgās profesionālās kvalifikācijas celšanas ietvaros.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2023) 32 final.

1

(2)  Zaļā kursa industriālais plāns (europa.eu), COM(2023) 62 final.

2

(3)  Eiropas mainīgie klimata apdraudējumi – uz indeksu balstīts interaktīvs EVA ziņojums – Eiropas Vides aģentūra (europa.eu).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2019. gada 8. novembris) par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (2019/C 387/01) (OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Ieteikums (2022. gada 8. decembris) par piekļuvi cenas ziņā pieejamai un kvalitatīvai ilgtermiņa aprūpei (2022/C 476/01) (OV C 476, 15.12.2022., 1. lpp.) un Padomes Ieteikums (2019. gada 22. maijs) par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām (OV C 189, 5.6.2019., 4. lpp.).

5

(6)  Izglītības un apmācības pārskats 2022 (europa.eu)

6

(7)  COM(2023) 32 final.

7

(8)  
  “Komisija sāk darbu pie Eiropas Prasmju gada – nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība” – Eiropas Komisija.

8

(9)  Lauku redzējums.

9

(10)  
  Inforegio – Astotais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

10

Inforegio

(11)  Padomes Ieteikums (2019. gada 8. novembris) par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (2019/C 387/01) (OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.).

11

(12)  Padomes Rezolūcija par jaunu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem 2021.–2030. gadam (2021/C 504/02) (OV C 504, 14.12.2021., 9. lpp.).

12

(13)  Padomes ieteikums par individuāliem mācību kontiem, lai veicinātu pieaugušo darbspējīgā vecumā apmācību.

13

(14)  Padomes Ieteikums (2022. gada 16. jūnijs) par Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem mūžizglītībā un nodarbināmībā (2022/C 243/02) (OV C 243, 27.6.2022., 10. lpp.).

14

(15)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns”, COM(2021) 102 final.

15

(16)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Enerģētikas un digitālā pārkārtošana lauku apvidos” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 486, 21.12.2022., 59. lpp.).

16

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/108

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) 2019/1009 groza attiecībā uz ES mēslošanas līdzekļu digitālo marķējumu”

(COM(2023) 98 final – 2023/0049 (COD))

(2023/C 293/16)

| Ziņotājs: | John COMER |
| --- | --- |

Ziņotājs:

John COMER

John COMER

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 13.3.2023.
  Padome, 6.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 1.6.2023. |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 38/0/2 |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 209/0/4 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 13.3.2023.

Padome, 6.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

1.6.2023.

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

38/0/2

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

209/0/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka:

| 1.1. | brīvprātīga digitālā marķējuma ieviešana attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem ir ļoti pozitīva norise, un būtu jādara viss iespējamais, lai ekonomikas dalībniekus mudinātu pāriet uz digitālo marķējumu; |
| --- | --- |

1.1.

brīvprātīga digitālā marķējuma ieviešana attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem ir ļoti pozitīva norise, un būtu jādara viss iespējamais, lai ekonomikas dalībniekus mudinātu pāriet uz digitālo marķējumu;

| 1.2. | ir rūpīgi jāuzrauga digitālās plaisas risks. Digitalizācija varētu dažas neaizsargātas grupas vēl vairāk atstāt novārtā, neraugoties uz noteikumu, ka pēc pieprasījuma ir jānodrošina alternatīvi līdzekļi. Būtu vēlams noteikt grafiku un viest lielāku skaidrību, kā šī alternatīva efektīvi darbotos; |
| --- | --- |

1.2.

ir rūpīgi jāuzrauga digitālās plaisas risks. Digitalizācija varētu dažas neaizsargātas grupas vēl vairāk atstāt novārtā, neraugoties uz noteikumu, ka pēc pieprasījuma ir jānodrošina alternatīvi līdzekļi. Būtu vēlams noteikt grafiku un viest lielāku skaidrību, kā šī alternatīva efektīvi darbotos;

| 1.3. | ekonomikas dalībniekiem, kas ievieš digitālo marķējumu, papildus Komisijas ierosinātajiem būtu jāveic citi konkrēti pasākumi, lai ieteiktu digitālo marķējumu un mudinātu galalietotājus iepazīties ar to; |
| --- | --- |

1.3.

ekonomikas dalībniekiem, kas ievieš digitālo marķējumu, papildus Komisijas ierosinātajiem būtu jāveic citi konkrēti pasākumi, lai ieteiktu digitālo marķējumu un mudinātu galalietotājus iepazīties ar to;

| 1.4. | daži galalietotāji pauž bažas par to, ka digitālā marķējuma vietnēm tiek pievienota pārmērīga izsekošana. Jānodrošina pienācīgas garantijas, ka netiks veikta nevajadzīga izsekošana; |
| --- | --- |

1.4.

daži galalietotāji pauž bažas par to, ka digitālā marķējuma vietnēm tiek pievienota pārmērīga izsekošana. Jānodrošina pienācīgas garantijas, ka netiks veikta nevajadzīga izsekošana;

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē izskatāmo priekšlikumu, jo tas ir vērsts uz mēslošanas līdzekļu labāku un efektīvāku izmantošanu, izmaksu samazināšanu un lauksaimniecības nozares digitalizācijas veicināšanu; |
| --- | --- |

1.5.

EESK atzinīgi vērtē izskatāmo priekšlikumu, jo tas ir vērsts uz mēslošanas līdzekļu labāku un efektīvāku izmantošanu, izmaksu samazināšanu un lauksaimniecības nozares digitalizācijas veicināšanu;

| 1.6. | gan uz fiziskās, gan digitālās etiķetes būtu jāizceļ ieteikums veikt augsnes paraugu ņemšanu, pirms lietot mēslošanas līdzekļus. Šāda rīcība nāktu par labu videi un ietaupītu naudu; |
| --- | --- |

1.6.

gan uz fiziskās, gan digitālās etiķetes būtu jāizceļ ieteikums veikt augsnes paraugu ņemšanu, pirms lietot mēslošanas līdzekļus. Šāda rīcība nāktu par labu videi un ietaupītu naudu;

| 1.7. | lai nodrošinātu skaidrāku komunikāciju, priekšlikumā būtu jāprecizē dizains un formāts, tostarp fizisko etiķešu minimālais burtu izmērs; |
| --- | --- |

1.7.

lai nodrošinātu skaidrāku komunikāciju, priekšlikumā būtu jāprecizē dizains un formāts, tostarp fizisko etiķešu minimālais burtu izmērs;

| 1.8. | ieteicams, lai uz mēslošanas līdzekļu iepakojumiem, kuru svars ir 1 000 kg vai vairāk, digitālā etiķete tiktu pieprasīta tikai tad, ja ekonomikas dalībnieki nolemj izmantot digitālo marķējumu. Tādu mēslošanas līdzekļu iepakojumiem, kuru svars ir mazāks par 1 000 kg, vienmēr būtu vajadzīga fiziska etiķete, pat ja ekonomikas dalībnieki nolemj izmantot digitālo marķējumu. |
| --- | --- |

1.8.

ieteicams, lai uz mēslošanas līdzekļu iepakojumiem, kuru svars ir 1 000 kg vai vairāk, digitālā etiķete tiktu pieprasīta tikai tad, ja ekonomikas dalībnieki nolemj izmantot digitālo marķējumu. Tādu mēslošanas līdzekļu iepakojumiem, kuru svars ir mazāks par 1 000 kg, vienmēr būtu vajadzīga fiziska etiķete, pat ja ekonomikas dalībnieki nolemj izmantot digitālo marķējumu.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1009 (1) ieviestās marķēšanas prasības ir daudz plašākas nekā prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2003/2003 (2). Jaunā regula atspoguļo sabiedrības jaunās vajadzības un bažas, kā arī faktu, ka šie jaunie noteikumi atver ES tirgu inovatīviem un nepazīstamiem mēslošanas līdzekļiem, par kuriem galalietotājam ir nepieciešamas sīkākas instrukcijas. |
| --- | --- |

2.1.

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1009 (1

2

| 2.2. | Pārsātinātas etiķetes ir grūti lasīt. Pārāk sīks izklāsts var apgrūtināt svarīgākās informācijas uztveršanu, kas galalietotājam vajadzīga. |
| --- | --- |

2.2.

Pārsātinātas etiķetes ir grūti lasīt. Pārāk sīks izklāsts var apgrūtināt svarīgākās informācijas uztveršanu, kas galalietotājam vajadzīga.

| 2.3. | Ekonomikas dalībnieki uzskata, ka šādas etiķetes ir grūti pārvaldīt, un tās ir saistītas ar lielākām izmaksām, jo marķējums ir bieži jāatjaunina. |
| --- | --- |

2.3.

Ekonomikas dalībnieki uzskata, ka šādas etiķetes ir grūti pārvaldīt, un tās ir saistītas ar lielākām izmaksām, jo marķējums ir bieži jāatjaunina.

| 2.4. | Ar ierosināto Regulas (ES) 2019/1009 grozījumu iecerēts sasniegt tādus pašus vispārīgos mērķus kā ar pašreizējo Regulu (ES) 2019/1009, proti, nodrošināt augstu cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni un labu iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

2.4.

Ar ierosināto Regulas (ES) 2019/1009 grozījumu iecerēts sasniegt tādus pašus vispārīgos mērķus kā ar pašreizējo Regulu (ES) 2019/1009, proti, nodrošināt augstu cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni un labu iekšējā tirgus darbību.

| 2.5. | Komisija ir noteikusi divas konkrētas problēmas, ko šis priekšlikums cenšas risināt:






  — | uzlabot fizisko etiķešu lasāmību un |
| --- | --- | --- |

2.5.

Komisija ir noteikusi divas konkrētas problēmas, ko šis priekšlikums cenšas risināt:

—

uzlabot fizisko etiķešu lasāmību un

| — | atvieglot ekonomikas dalībniekiem etiķešu pārvaldību. |
| --- | --- |

—

atvieglot ekonomikas dalībniekiem etiķešu pārvaldību.

| 2.6. | Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 6. panta 7. punktu uz fiziskās etiķetes ir jānorāda visa III pielikumā prasītā informācija. |
| --- | --- |

2.6.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 6. panta 7. punktu uz fiziskās etiķetes ir jānorāda visa III pielikumā prasītā informācija.

| 2.7. | Izskatāmais priekšlikums piedāvā ieviest ES mēslošanas līdzekļu etiķešu brīvprātīgu digitalizāciju. Ražotāji, importētāji un izplatītāji var izlemt, vai ieviest digitālas etiķetes ES mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

2.7.

Izskatāmais priekšlikums piedāvā ieviest ES mēslošanas līdzekļu etiķešu brīvprātīgu digitalizāciju. Ražotāji, importētāji un izplatītāji var izlemt, vai ieviest digitālas etiķetes ES mēslošanas līdzekļiem.

| 2.8. | Ekonomikas dalībnieki, kas izvēlējušies digitālo marķējumu, visus III pielikumā prasītos marķējuma elementus var ievietot digitālajā etiķetē, kad tie mēslošanas līdzekļus piegādā citiem ekonomikas dalībniekiem, kuri nav galalietotāji. Mēslošanas līdzekļus, ko piegādā nefasētus vai iepakojumos, kuros ir vairāk par 1 000 kg, tikai ar digitālo etiķeti var piegādāt visiem saņēmējiem, tostarp galalietotājiem. |
| --- | --- |

2.8.

Ekonomikas dalībnieki, kas izvēlējušies digitālo marķējumu, visus III pielikumā prasītos marķējuma elementus var ievietot digitālajā etiķetē, kad tie mēslošanas līdzekļus piegādā citiem ekonomikas dalībniekiem, kuri nav galalietotāji. Mēslošanas līdzekļus, ko piegādā nefasētus vai iepakojumos, kuros ir vairāk par 1 000 kg, tikai ar digitālo etiķeti var piegādāt visiem saņēmējiem, tostarp galalietotājiem.

| 2.9. | Ja ekonomikas dalībnieki, kas izmanto digitālo etiķeti, piegādā galalietotājiem mēslošanas līdzekļus iepakojumos, kuros ir 1 000 kg vai mazāk, papildus digitālajai etiķetei būs jānodrošina fiziska etiķete. |
| --- | --- |

2.9.

Ja ekonomikas dalībnieki, kas izmanto digitālo etiķeti, piegādā galalietotājiem mēslošanas līdzekļus iepakojumos, kuros ir 1 000 kg vai mazāk, papildus digitālajai etiķetei būs jānodrošina fiziska etiķete.

| 2.10. | Fiziskajai etiķetei jāsatur visa informācija par cilvēka veselības un vides aizsardzību, kā arī svarīgākā informācija par agronomisko efektivitāti un produkta sastāvu un pārējā informācija, kas vajadzīga pēc produkta iegādes, piemēram, informācija par drošu uzglabāšanu un likvidēšanu. |
| --- | --- |

2.10.

Fiziskajai etiķetei jāsatur visa informācija par cilvēka veselības un vides aizsardzību, kā arī svarīgākā informācija par agronomisko efektivitāti un produkta sastāvu un pārējā informācija, kas vajadzīga pēc produkta iegādes, piemēram, informācija par drošu uzglabāšanu un likvidēšanu.

| 2.11. | Priekšlikumā ir paredzēti vispārīgi etiķešu digitalizācijas noteikumi, savstarpēji nenošķirot profesionālus un neprofesionālus galalietotājus. Konkrēti, ekonomikas dalībniekiem būs jānodrošina, ka digitālajai etiķetei var piekļūt bez maksas un ka tā ir viegli pieejama visā Eiropas Savienībā piecus gadus pēc produkta laišanas tirgū. Fiziskajā etiķetē jābūt datu nesējam (piemēram, kvadrātkodam vai URL), lai digitālajai etiķetei varētu viegli piekļūt bez īpašas vai unikālas lietotnes. Digitālās etiķetes vietnē jābūt III pielikumā prasītajai informācijai atsevišķi no pārējās informācijas par tirgvedību vai citiem īpašiem piedāvājumiem. Digitālās etiķetes vietnei nedrīkst pievienot nevajadzīgu izsekošanu. |
| --- | --- |

2.11.

Priekšlikumā ir paredzēti vispārīgi etiķešu digitalizācijas noteikumi, savstarpēji nenošķirot profesionālus un neprofesionālus galalietotājus. Konkrēti, ekonomikas dalībniekiem būs jānodrošina, ka digitālajai etiķetei var piekļūt bez maksas un ka tā ir viegli pieejama visā Eiropas Savienībā piecus gadus pēc produkta laišanas tirgū. Fiziskajā etiķetē jābūt datu nesējam (piemēram, kvadrātkodam vai URL

| 2.12. | Digitālajās etiķetēs iekļautā informācija pēc pieprasījuma ir jādara pieejama arī ar alternatīviem līdzekļiem, lai apmierinātu to neaizsargāto lietotāju vajadzības, kuri nepārzina digitālās etiķetes vai nevēlas tās izmantot. |
| --- | --- |

2.12.

Digitālajās etiķetēs iekļautā informācija pēc pieprasījuma ir jādara pieejama arī ar alternatīviem līdzekļiem, lai apmierinātu to neaizsargāto lietotāju vajadzības, kuri nepārzina digitālās etiķetes vai nevēlas tās izmantot.

| 2.13. | Ja kāda iemesla dēļ digitālā etiķete īslaicīgi nav pieejama, jānodrošina informācija ar alternatīviem līdzekļiem bez vajadzības to pieprasīt. |
| --- | --- |

2.13.

Ja kāda iemesla dēļ digitālā etiķete īslaicīgi nav pieejama, jānodrošina informācija ar alternatīviem līdzekļiem bez vajadzības to pieprasīt.

| 2.14. | Ar priekšlikumu Komisija tiek piešķirtas pilnvaras pielāgot III pielikumu, atkarībā no sabiedrības digitālo prasmju attīstības lemjot par to, kurus marķējuma elementus galalietotājiem var nodrošināt digitālā formā, ja iepakojums nepārsniedz 1 000 kg. |
| --- | --- |

2.14.

Ar priekšlikumu Komisija tiek piešķirtas pilnvaras pielāgot III pielikumu, atkarībā no sabiedrības digitālo prasmju attīstības lemjot par to, kurus marķējuma elementus galalietotājiem var nodrošināt digitālā formā, ja iepakojums nepārsniedz 1 000 kg.

| 2.15. | Komisija uzskata, ka priekšlikums atbilst plašākai ES politikai saistībā ar Eiropas zaļo kursu, ar kuru jārisina divkāršais uzdevums – zaļā un digitālā pārkārtošanās. |
| --- | --- |

2.15.

Komisija uzskata, ka priekšlikums atbilst plašākai ES politikai saistībā ar Eiropas zaļo kursu, ar kuru jārisina divkāršais uzdevums – zaļā un digitālā pārkārtošanās.

| 2.16. | Priekšlikuma mērķis ir padarīt mēslošanas līdzekļu izmantošanu efektīvāku, samazināt marķēšanas izmaksas un veicināt lauksaimniecības nozares digitalizāciju, vienlaikus nodrošinot saskanīgumu ar plašāku ES ilgtspējīgas un viedas nākotnes politiku. |
| --- | --- |

2.16.

Priekšlikuma mērķis ir padarīt mēslošanas līdzekļu izmantošanu efektīvāku, samazināt marķēšanas izmaksas un veicināt lauksaimniecības nozares digitalizāciju, vienlaikus nodrošinot saskanīgumu ar plašāku ES ilgtspējīgas un viedas nākotnes politiku.

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē izskatāmo priekšlikumu ieviest mēslošanas līdzekļu digitālo marķējumu. Tas iekļaujas vispārējā tendencē izvērst informācijas par produktiem un produktu etiķešu digitalizāciju. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzinīgi vērtē izskatāmo priekšlikumu ieviest mēslošanas līdzekļu digitālo marķējumu. Tas iekļaujas vispārējā tendencē izvērst informācijas par produktiem un produktu etiķešu digitalizāciju.

| 3.2. | Tādu mēslošanas līdzekļu piegādēm, kas atbilst ES mēroga veselības, drošības un vides standartiem (apzīmēti ar CE zīmi), informāciju būs atļauts pievienot digitālā etiķetē. |
| --- | --- |

3.2.

Tādu mēslošanas līdzekļu piegādēm, kas atbilst ES mēroga veselības, drošības un vides standartiem (apzīmēti ar CE

| 3.3. | Nopietna problēma ir etiķetes pārsātinājums. Būtisku informāciju bieži vien ir grūti atrast, tāpēc galalietotāji dažkārt mēdz ignorēt etiķetes ar pārmērīgi sīku informāciju. III pielikums pašreizējā redakcijā nepārprotami cenšas fiziskā etiķetē iekļaut pārāk daudz informācijas. Iespēja izmantot digitālu etiķeti ir būtisks solis uz priekšu. Digitālā marķējuma izmantošanas gadījumā fiziskā etiķete var saturēt patiešām būtisko informāciju, kā arī saiti uz digitālo etiķeti. |
| --- | --- |

3.3.

Nopietna problēma ir etiķetes pārsātinājums. Būtisku informāciju bieži vien ir grūti atrast, tāpēc galalietotāji dažkārt mēdz ignorēt etiķetes ar pārmērīgi sīku informāciju. III pielikums pašreizējā redakcijā nepārprotami cenšas fiziskā etiķetē iekļaut pārāk daudz informācijas. Iespēja izmantot digitālu etiķeti ir būtisks solis uz priekšu. Digitālā marķējuma izmantošanas gadījumā fiziskā etiķete var saturēt patiešām būtisko informāciju, kā arī saiti uz digitālo etiķeti.

| 3.4. | Ar priekšlikumu Komisija tiek pilnvarota arī turpmāk pielāgot III pielikumu, lemjot par to, kurus marķējuma elementus var nodrošināt digitāli. Pilnvarojums ļauj Komisijai pārvietot pašreizējos elementus no fiziskās etiķetes uz digitālo etiķeti. |
| --- | --- |

3.4.

Ar priekšlikumu Komisija tiek pilnvarota arī turpmāk pielāgot III pielikumu, lemjot par to, kurus marķējuma elementus var nodrošināt digitāli. Pilnvarojums ļauj Komisijai pārvietot pašreizējos elementus no fiziskās etiķetes uz digitālo etiķeti.

| 3.5. | Digitālajā etiķetē jāiekļauj informācija, kas ļauj identificēt mēslošanas līdzekļu ražotāju un sazināties ar to, CE zīme un visas attiecīgās atsauces uz paziņoto struktūru. |
| --- | --- |

3.5.

Digitālajā etiķetē jāiekļauj informācija, kas ļauj identificēt mēslošanas līdzekļu ražotāju un sazināties ar to, CE

| 3.6. | Priekšlikumā nav noteikumu, kas reglamentētu fiziskās etiķetes izmēru un izkārtojumu. |
| --- | --- |

3.6.

Priekšlikumā nav noteikumu, kas reglamentētu fiziskās etiķetes izmēru un izkārtojumu.

| 3.7. | Efektīvāka mēslošanas līdzekļu izmantošana ir svarīgs elements stratēģijā “No lauka līdz galdam”, kurā noteikts mērķrādītājs līdz 2030. gadam par 50 % samazināt barības vielu zudumus un par 20 % – mēslošanas līdzekļu lietojumu. Komisija apgalvo, ka šis priekšlikums sekmē tendenci uzlabot mēslošanas līdzekļu izmantošanas efektivitāti. Norāde uz augsnes testēšanu nav obligāti jāiekļauj fiziskajā etiķetē. Augsnes testēšana veicinātu mēslošanas līdzekļu efektīvāku izmantošanu. |
| --- | --- |

3.7.

Efektīvāka mēslošanas līdzekļu izmantošana ir svarīgs elements stratēģijā “No lauka līdz galdam”, kurā noteikts mērķrādītājs līdz 2030. gadam par 50 % samazināt barības vielu zudumus un par 20 % – mēslošanas līdzekļu lietojumu. Komisija apgalvo, ka šis priekšlikums sekmē tendenci uzlabot mēslošanas līdzekļu izmantošanas efektivitāti. Norāde uz augsnes testēšanu nav obligāti jāiekļauj fiziskajā etiķetē. Augsnes testēšana veicinātu mēslošanas līdzekļu efektīvāku izmantošanu.

| 3.8. | Ja ekonomikas dalībnieki nolemj ieviest digitālu etiķeti, būtu jāparedz stingrs papildu ieteikums galalietotājam iepazīties ar digitālo etiķeti, lai maksimāli izmantotu obligāto informāciju par produktu. |
| --- | --- |

3.8.

Ja ekonomikas dalībnieki nolemj ieviest digitālu etiķeti, būtu jāparedz stingrs papildu ieteikums galalietotājam iepazīties ar digitālo etiķeti, lai maksimāli izmantotu obligāto informāciju par produktu.

| 3.9. | Ekonomikas dalībnieki digitālo marķējumu ievieš brīvprātīgi. Tomēr, lai popularizētu plašāku digitālā marķējuma lietojumu, par prioritāti būtu jānosaka pamudinājums ekonomikas dalībniekiem pāriet uz digitālo marķējumu. |
| --- | --- |

3.9.

Ekonomikas dalībnieki digitālo marķējumu ievieš brīvprātīgi. Tomēr, lai popularizētu plašāku digitālā marķējuma lietojumu, par prioritāti būtu jānosaka pamudinājums ekonomikas dalībniekiem pāriet uz digitālo marķējumu.

| 3.10. | Vajadzība uzlabot mēslošanas līdzekļu izmantošanas efektivitāti ir uzsvērta arī 2022. gada ES Paziņojumā par mēslošanas līdzekļiem (3). Digitālo rīku izmantošana stratēģiski palīdz šajā procesā. |
| --- | --- |

3.10.

Vajadzība uzlabot mēslošanas līdzekļu izmantošanas efektivitāti ir uzsvērta arī 2022. gada ES Paziņojumā par mēslošanas līdzekļiem (3

| 3.11. | Digitālā marķējuma izmantošanai būtu jāpaver iespēja labāk informēt par mēslošanas līdzekļu īpašībām un visefektīvāko to pielietojumu, kas nāks par labu videi un nodrošinās ietaupījumus galalietotājiem. |
| --- | --- |

3.11.

Digitālā marķējuma izmantošanai būtu jāpaver iespēja labāk informēt par mēslošanas līdzekļu īpašībām un visefektīvāko to pielietojumu, kas nāks par labu videi un nodrošinās ietaupījumus galalietotājiem.

| 3.12. | EESK atzinīgi vērtē to, ka digitālā marķējuma izmantošanas nosacījumi tiek ieviesti ES līmenī, radot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un tādējādi uzlabojot iekšējo tirgu un vienlaikus nodrošinot augstus aizsardzības standartus, kā noteikts Regulā (ES) 2019/1009. Turklāt digitālā marķējuma izmaiņas var izdarīt tikai ES līmenī. |
| --- | --- |

3.12.

EESK atzinīgi vērtē to, ka digitālā marķējuma izmantošanas nosacījumi tiek ieviesti ES līmenī, radot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un tādējādi uzlabojot iekšējo tirgu un vienlaikus nodrošinot augstus aizsardzības standartus, kā noteikts Regulā (ES) 2019/1009. Turklāt digitālā marķējuma izmaiņas var izdarīt tikai ES līmenī.

| 3.13. | Priekšlikumā teikts, ka iepakojumi, kuru svars ir lielāks par 1 000 kg, būtu jāuzskata par nefasētām piegādēm. Būtu bijis lietderīgi, ka iepakojumi, kuru svars ir 1 000 kg, tiktu uzskatīti par nefasētām piegādēm, un iepakojumiem, kuru svars ir mazāks par 1 000 kg, papildus digitālajai etiķetei būtu vajadzīga fiziskā etiķete. |
| --- | --- |

3.13.

Priekšlikumā teikts, ka iepakojumi, kuru svars ir lielāks par 1 000 kg, būtu jāuzskata par nefasētām piegādēm. Būtu bijis lietderīgi, ka iepakojumi, kuru svars ir 1 000 kg, tiktu uzskatīti par nefasētām piegādēm, un iepakojumiem, kuru svars ir mazāks par 1 000 kg, papildus digitālajai etiķetei būtu vajadzīga fiziskā etiķete.

| 3.14. | Ir sīkāk jāprecizē digitālās plaisas risks attiecībā uz neaizsargātiem lietotājiem. Komisijas priekšlikumā noteikts, ka digitālā marķējuma alternatīvai jābūt pieejamai pēc pieprasījuma. Tomēr nav paredzēts laika grafiks, cik drīz šādu alternatīvu varētu darīt pieejamu neaizsargātiem galalietotājiem. |
| --- | --- |

3.14.

Ir sīkāk jāprecizē digitālās plaisas risks attiecībā uz neaizsargātiem lietotājiem. Komisijas priekšlikumā noteikts, ka digitālā marķējuma alternatīvai jābūt pieejamai pēc pieprasījuma. Tomēr nav paredzēts laika grafiks, cik drīz šādu alternatīvu varētu darīt pieejamu neaizsargātiem galalietotājiem.

| 3.15. | EESK uzsver, ka ir jānodrošina, lai digitālās etiķetes tīmekļa vietnēm netiktu piesaistītas nevajadzīgas izsekošanas sistēmas. |
| --- | --- |

3.15.

EESK uzsver, ka ir jānodrošina, lai digitālās etiķetes tīmekļa vietnēm netiktu piesaistītas nevajadzīgas izsekošanas sistēmas.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (OV L 170, 25.6.2019., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un padomes Regula (EK) Nr. 2003/2003 (2003. gada 13. oktobris) par mēslošanas līdzekļiem (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mēslošanas līdzekļu pieejamības un cenas pieņemamības nodrošināšana”
  ” (COM(2022) 590 final) (OV C 184, 25.5.2023., 109. lpp.).

3

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/112

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulas (ES) 2019/943 un (ES) 2019/942, kā arī Direktīvas (ES) 2018/2001 un (ES) 2019/944 groza, lai uzlabotu Savienības elektroenerģijas tirgus modeli”

(COM(2023) 148 final – 2023/0077 (COD))

(2023/C 293/17)

| Ziņotājs: | Jan DIRX |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Christophe QUAREZ |

Ziņotājs:

Jan DIRX

Jan DIRX

Līdzziņotājs:

Christophe QUAREZ

Christophe QUAREZ

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 31.3.2023.
  Eiropas Parlaments, 29.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 16.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 209/11/9 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 31.3.2023.

Eiropas Parlaments, 29.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

16.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

209/11/9

1.   Politikas ieteikumi

Politikas ieteikumi

| 1.1. | Pret enerģiju, tāpat kā pret transporta un sadales infrastruktūru, nevar attiekties kā pret jebkuru citu preci: tā ir būtisks mūsu ekonomikas un sociālās sistēmas elements un attiecīgi arī sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas stūrakmens. Tāpēc enerģijas piegāde tiek uzskatīta par vispārējas nozīmes pakalpojumu. Tādēļ ir nepieciešams izveidot reglamentējošu nosacījumu sistēmu nākotnes enerģijai, kas garantētu gan videi nekaitīgu, cenas ziņā pieņemamu un uzticamu energoapgādi, gan tiesības uz enerģiju. Tas nozīmē arī to, ka enerģijas tirgus modelī ir jāņem vērā ar dekarbonizāciju saistītās prasības. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata: lai nodrošinātu cenas ziņā pieņemamu enerģijas pamatapgādi, jaunajam tirgus modelim ir jāgarantē enerģijas pamatapgāde par regulētām cenām. |
| --- | --- |

1.1.

Pret enerģiju, tāpat kā pret transporta un sadales infrastruktūru, nevar attiekties kā pret jebkuru citu preci: tā ir būtisks mūsu ekonomikas un sociālās sistēmas elements un attiecīgi arī sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas stūrakmens. Tāpēc enerģijas piegāde tiek uzskatīta par vispārējas nozīmes pakalpojumu. Tādēļ ir nepieciešams izveidot reglamentējošu nosacījumu sistēmu nākotnes enerģijai, kas garantētu gan videi nekaitīgu, cenas ziņā pieņemamu un uzticamu energoapgādi, gan tiesības uz enerģiju. Tas nozīmē arī to, ka enerģijas tirgus modelī ir jāņem vērā ar dekarbonizāciju saistītās prasības. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata: lai nodrošinātu cenas ziņā pieņemamu enerģijas pamatapgādi, jaunajam tirgus modelim ir jāgarantē enerģijas pamatapgāde par regulētām cenām.

| 1.2. | EESK norāda, ka Komisijai savā priekšlikumā par elektroenerģijas tirgus reformu būtu vajadzējis paredzēt vairāk pasākumu, lai tirgus modeli pielāgotu jaunajiem apstākļiem, kas liek vienlaicīgi pārvaldīt trīs mērķus – ilgtspēju, cenas pieņemamību un piegādes drošību. Jaunajos apstākļos pamatu veidos arī atjaunīgā enerģija, kā arī aizvien palielināsies ražojošu patērētāju, mazo tirgus dalībnieku un lielo ražotāju nozīme. |
| --- | --- |

1.2.

EESK norāda, ka Komisijai savā priekšlikumā par elektroenerģijas tirgus reformu būtu vajadzējis paredzēt vairāk pasākumu, lai tirgus modeli pielāgotu jaunajiem apstākļiem, kas liek vienlaicīgi pārvaldīt trīs mērķus – ilgtspēju, cenas pieņemamību un piegādes drošību. Jaunajos apstākļos pamatu veidos arī atjaunīgā enerģija, kā arī aizvien palielināsies ražojošu patērētāju, mazo tirgus dalībnieku un lielo ražotāju nozīme.

| 1.3. | Sistēma, kurā ņemtas vērā šādas pārmaiņas, var darboties vienīgi, ja atsakās no izdevīguma secības sistēmas un to aizstāj ar modeli, kurā elektrības cenu pamatā ir attiecīgas ražošanas izmaksas. Šādā sistēmā, nosakot cenu, jāņem vērā vidējās izmaksas. |
| --- | --- |

1.3.

Sistēma, kurā ņemtas vērā šādas pārmaiņas, var darboties vienīgi, ja atsakās no izdevīguma secības sistēmas un to aizstāj ar modeli, kurā elektrības cenu pamatā ir attiecīgas ražošanas izmaksas. Šādā sistēmā, nosakot cenu, jāņem vērā vidējās izmaksas.

| 1.4. | Saistībā ar elektroenerģijas tirgus reformu liberalizācija ir kritiski jāvērtē tās ilgtspējas, cenas pieņemamības un piegādes drošības aspektā. Turklāt to nedrīkst aizmirst, jo pašreizējā krīze ir parādījusi, ka liberalizēti enerģijas tirgi nespēj apmierināt šīs vajadzības un nerada pietiekamus stimulus un investīciju drošību atjaunīgajai enerģijai. Bez tam valdības būs atbildīgas par šo trīs mērķu (ilgtspējas, cenas pieņemamības un piegādes drošības) sasniegšanu ilgākā laika posmā, jo tirgus pats no sevis tos nesakombinēs un neīstenos. |
| --- | --- |

1.4.

Saistībā ar elektroenerģijas tirgus reformu liberalizācija ir kritiski jāvērtē tās ilgtspējas, cenas pieņemamības un piegādes drošības aspektā. Turklāt to nedrīkst aizmirst, jo pašreizējā krīze ir parādījusi, ka liberalizēti enerģijas tirgi nespēj apmierināt šīs vajadzības un nerada pietiekamus stimulus un investīciju drošību atjaunīgajai enerģijai. Bez tam valdības būs atbildīgas par šo trīs mērķu (ilgtspējas, cenas pieņemamības un piegādes drošības) sasniegšanu ilgākā laika posmā, jo tirgus pats no sevis tos nesakombinēs un neīstenos.

| 1.5. | Tāpēc EESK atbalsta hibrīdmodeli, kurā tirgus spēki un mērķorientēta pārvaldība kopīgi nodrošinātu optimālu tirgus darbību noteikto mērķu ietvaros. Šā modeļa galvenais elements ir valdības izveidots “e-mehānisms”, kas ļauj pirkt elektroenerģiju no ražotājiem un pārdot to piegādātājiem, kuri apgādā mājsaimniecības lietotājus, MVU un iedzīvotāju energokopienas, un lielajiem patērētājiem un, ja ir lietderīgi un iespējams, citām valstīm, un kā pamatu lēmumu pieņemšanai izmanto visus trīs mērķus. Šis mehānisms dotu iespēju noslēgt ilgtermiņa līgumus ar elektroenerģijas ražotājiem, izmantojot konkursus. Šie līgumi būtu dažādi, piemēram, elektroenerģijas pirkuma līgumi, cenu starpības līgumi un izmaksu ar uzcenojumu līgumi. |
| --- | --- |

1.5.

Tāpēc EESK atbalsta hibrīdmodeli, kurā tirgus spēki un mērķorientēta pārvaldība kopīgi nodrošinātu optimālu tirgus darbību noteikto mērķu ietvaros. Šā modeļa galvenais elements ir valdības izveidots “e-mehānisms”, kas ļauj pirkt elektroenerģiju no ražotājiem un pārdot to piegādātājiem, kuri apgādā mājsaimniecības lietotājus, MVU un iedzīvotāju energokopienas, un lielajiem patērētājiem un, ja ir lietderīgi un iespējams, citām valstīm, un kā pamatu lēmumu pieņemšanai izmanto visus trīs mērķus. Šis mehānisms dotu iespēju noslēgt ilgtermiņa līgumus ar elektroenerģijas ražotājiem, izmantojot konkursus. Šie līgumi būtu dažādi, piemēram, elektroenerģijas pirkuma līgumi, cenu starpības līgumi un izmaksu ar uzcenojumu līgumi.

| 1.6. | Komiteja ļoti atbalsta Komisijas priekšlikumu palielināt patērētāju iespējas, radot tiesības tieši koplietot atjaunīgo enerģiju. Tāpēc vajag gādāt, piemēram, ka visa svarīgā informācija ir skaidra un pieejama patērētājiem, lai elektroenerģijas tirgū viņi var pildīt neatkarīgu lomu kā lietotāji un ražotāji. EESK uzskata arī, ka tirgus ir jāorganizē tā, lai patērētāji, kas ražo arī paši savu elektroenerģiju (ražojošie patērētāji), vai citi mazie tirgus dalībnieki varētu gūt pēc iespējas lielāku labumu no pašu saražotās elektroenerģijas, pat ja viņi to ievada tīklā. Viens piemērs tam, kā to var organizēt citā, pret mazajiem ražotājiem godīgākā veidā, ir “elektroenerģijas banka”. |
| --- | --- |

1.6.

Komiteja ļoti atbalsta Komisijas priekšlikumu palielināt patērētāju iespējas, radot tiesības tieši koplietot atjaunīgo enerģiju. Tāpēc vajag gādāt, piemēram, ka visa svarīgā informācija ir skaidra un pieejama patērētājiem, lai elektroenerģijas tirgū viņi var pildīt neatkarīgu lomu kā lietotāji un ražotāji. EESK uzskata arī, ka tirgus ir jāorganizē tā, lai patērētāji, kas ražo arī paši savu elektroenerģiju (ražojošie patērētāji), vai citi mazie tirgus dalībnieki varētu gūt pēc iespējas lielāku labumu no pašu saražotās elektroenerģijas, pat ja viņi to ievada tīklā. Viens piemērs tam, kā to var organizēt citā, pret mazajiem ražotājiem godīgākā veidā, ir “elektroenerģijas banka”.

| 1.7. | Papildus prasībai paātrināt atjaunīgo gāzu attīstību Komiteja aicina Komisiju ūdeņraža un mazoglekļa gāzu tiesību aktu kopumā iekļaut regulu par dabasgāzes tirgus modeli. Tādējādi vienots, integrēts un drošs dabasgāzes tirgus ES līmenī paātrinātu energosistēmas elektrifikāciju, garantējot lielāku cenu vienlīdzību un drošību patērētājiem. |
| --- | --- |

1.7.

Papildus prasībai paātrināt atjaunīgo gāzu attīstību Komiteja aicina Komisiju ūdeņraža un mazoglekļa gāzu tiesību aktu kopumā iekļaut regulu par dabasgāzes tirgus modeli. Tādējādi vienots, integrēts un drošs dabasgāzes tirgus ES līmenī paātrinātu energosistēmas elektrifikāciju, garantējot lielāku cenu vienlīdzību un drošību patērētājiem.

| 1.8. | Lai panāktu tik augstu atjaunīgās enerģijas sistēmu integrācijas līmeni un paātrinātu pāreju uz dekarbonizētu sistēmu, ar uzkrāšanu un savas elektrības ražošanu vien nepietiks. Ir vajadzīgi elastīguma tirgi, kas ideālā gadījumā arī signalizē par situāciju tīklā. Veidojot šos elastīguma tirgus, ir lietderīgi nošķirt sprieguma līmeņus. |
| --- | --- |

1.8.

Lai panāktu tik augstu atjaunīgās enerģijas sistēmu integrācijas līmeni un paātrinātu pāreju uz dekarbonizētu sistēmu, ar uzkrāšanu un savas elektrības ražošanu vien nepietiks. Ir vajadzīgi elastīguma tirgi, kas ideālā gadījumā arī signalizē par situāciju tīklā. Veidojot šos elastīguma tirgus, ir lietderīgi nošķirt sprieguma līmeņus.

| 1.9. | Tā kā reformai būs vajadzīgs laiks, lai tā būtu pilnībā efektīva, EESK iesaka saglabāt inframarginālās īres maksimālās robežvērtības mehānismu līdz brīdim, kad reforma sāks pilnībā darboties. Ieņēmumi būtu jānovirza visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem un jāparedz iespēja pazemināt cenas, ņemot vērā vairumtirdzniecības cenu izmaiņas, kas notikušas nesen. |
| --- | --- |

1.9.

Tā kā reformai būs vajadzīgs laiks, lai tā būtu pilnībā efektīva, EESK iesaka saglabāt inframarginālās īres maksimālās robežvērtības mehānismu līdz brīdim, kad reforma sāks pilnībā darboties. Ieņēmumi būtu jānovirza visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem un jāparedz iespēja pazemināt cenas, ņemot vērā vairumtirdzniecības cenu izmaiņas, kas notikušas nesen.

| 1.10. | Komiteja mudina Komisiju uzraudzīt ietekmi, ko radīs ierosinātā elektroenerģijas tirgus reforma. Tas ir svarīgi, jo elektroenerģijas tirgū notiek paradigmas maiņa, kas nebūt nav pabeigta un nākamajos gados noteikti prasīs turpmākus pielāgojumus. Tas ir svarīgi arī tāpēc, ka pašreizējam Komisijas priekšlikumam nav sagatavots ietekmes novērtējums. Tas palielina neziņu par šīs reformas ietekmi. |
| --- | --- |

1.10.

Komiteja mudina Komisiju uzraudzīt ietekmi, ko radīs ierosinātā elektroenerģijas tirgus reforma. Tas ir svarīgi, jo elektroenerģijas tirgū notiek paradigmas maiņa, kas nebūt nav pabeigta un nākamajos gados noteikti prasīs turpmākus pielāgojumus. Tas ir svarīgi arī tāpēc, ka pašreizējam Komisijas priekšlikumam nav sagatavots ietekmes novērtējums. Tas palielina neziņu par šīs reformas ietekmi.

2.   Politikas ieteikumu pamatojums

Politikas ieteikumu pamatojums

Vispārīgie aspekti

Vispārīgie aspekti

| 2.1. | EESK jau kādu laiku aicina reformēt ES elektroenerģijas tirgu (1). Tas ir tāpēc, ka praksē riski, kam pakļauts ES elektroenerģijas tirgus, galvenokārt tiek nodoti patērētājiem – šādu secinājumu izdarīja arī Eiropas Revīzijas palāta savā īpašajā ziņojumā “Elektroenerģijas iekšējā tirgus integrācija” (2). |
| --- | --- |

2.1.

EESK jau kādu laiku aicina reformēt ES elektroenerģijas tirgu (1

2

| 2.2. | Enerģijas cenu pieaugums 2021. un 2022. gadā paātrinājās pēc tam, kad Krievija sāka agresijas karu pret Ukrainu; karš ietekmēja fosilā kurināmā, īpaši gāzes, cenas, un attiecīgais pieaugums tika pārnests uz tiešajiem patērētājiem atbilstoši izdevīguma secībai (3). Tas skaidri parādīja, ka pašreizējā elektroenerģijas tirgus struktūra nespēj nodrošināt elektroenerģijas cenu pārvaldāmību patērētājiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.2.

Enerģijas cenu pieaugums 2021. un 2022. gadā paātrinājās pēc tam, kad Krievija sāka agresijas karu pret Ukrainu; karš ietekmēja fosilā kurināmā, īpaši gāzes, cenas, un attiecīgais pieaugums tika pārnests uz tiešajiem patērētājiem atbilstoši izdevīguma secībai (3

| 2.3. | Ir svarīgi arī saprast, ka ir būtisks ekonomisks iemesls elektroenerģijas tirgus pārveidošanai: atjaunīgo energoresursu sistēmu robežizmaksas ir nulle. Ir skaidrs, ka tirgus sistēma ar cenu mehānismu, kurā pēdējās spēkstacijas robežizmaksas nosaka klīringa cenu, nedarbojas nākotnes elektroenerģijas nozarē, kurā dominē atjaunīgo energoresursu sistēmas (vai cita sistēma ar lieliem kapitālizdevumiem). Tāpēc kā atlīdzības shēma visiem atjaunīgās enerģijas ražotājiem ir vajadzīgs tāds cenu starpības līgums, kurā references cenas noteikšanai tiek izmantotas izlīdzinātās enerģijas izmaksas (vai vidējās izmaksas). |
| --- | --- |

2.3.

Ir svarīgi arī saprast, ka ir būtisks ekonomisks iemesls elektroenerģijas tirgus pārveidošanai: atjaunīgo energoresursu sistēmu robežizmaksas ir nulle. Ir skaidrs, ka tirgus sistēma ar cenu mehānismu, kurā pēdējās spēkstacijas robežizmaksas nosaka klīringa cenu, nedarbojas nākotnes elektroenerģijas nozarē, kurā dominē atjaunīgo energoresursu sistēmas (vai cita sistēma ar lieliem kapitālizdevumiem). Tāpēc kā atlīdzības shēma visiem atjaunīgās enerģijas ražotājiem ir vajadzīgs tāds cenu starpības līgums, kurā references cenas noteikšanai tiek izmantotas izlīdzinātās enerģijas izmaksas (vai vidējās izmaksas).

| 2.4. | Galvenais iemesls, kāpēc izmanto cenu starpības līgumu, ir atjaunīgo energoresursu robežizmaksas. Atšķirībā no Komisijas teiktā, cenu starpības līgums tikai daļēji panāks cenu stabilitāti, ja vispār to panāks. Tas tā ir, ja cenu starpības līgums attiecas tikai uz saražoto elektroenerģiju, nevis sarežģītākiem produktiem, piemēram, atjaunīgās enerģijas ražošanas, uzkrāšanas un pieprasījuma pārvaldības kombināciju. Iemesls tam ir tāds, ka periodos, kad atjaunīgās enerģijas ražošana ir zema, ir jāiegādājas enerģijas atlikums un attiecīgās izmaksas var ievērojami paaugstināties. Komisija neņem vērā šo ietekmi un pauž tiešajiem patērētājiem solījumus, kas galu galā nebūs pilnībā izpildāmi. |
| --- | --- |

2.4.

Galvenais iemesls, kāpēc izmanto cenu starpības līgumu, ir atjaunīgo energoresursu robežizmaksas. Atšķirībā no Komisijas teiktā, cenu starpības līgums tikai daļēji panāks cenu stabilitāti, ja vispār to panāks. Tas tā ir, ja cenu starpības līgums attiecas tikai uz saražoto elektroenerģiju, nevis sarežģītākiem produktiem, piemēram, atjaunīgās enerģijas ražošanas, uzkrāšanas un pieprasījuma pārvaldības kombināciju. Iemesls tam ir tāds, ka periodos, kad atjaunīgās enerģijas ražošana ir zema, ir jāiegādājas enerģijas atlikums un attiecīgās izmaksas var ievērojami paaugstināties. Komisija neņem vērā šo ietekmi un pauž tiešajiem patērētājiem solījumus, kas galu galā nebūs pilnībā izpildāmi.

| 2.5. | EESK norāda, ka enerģija, tāpat kā transporta un sadales infrastruktūra, nav tāda pati prece kā jebkura cita: tā ir būtisks mūsu ekonomikas un sociālās sistēmas elements un attiecīgi arī sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas stūrakmens. Tāpēc enerģijas piegāde tiek uzskatīta par vispārējas nozīmes pakalpojumu. Tādēļ ir nepieciešams izveidot reglamentējošu nosacījumu sistēmu nākotnes enerģijai, kas garantētu gan videi nekaitīgu, cenas ziņā pieņemamu un uzticamu energoapgādi, gan tiesības uz enerģiju. Tas nozīmē arī to, ka enerģijas tirgus modelī ir jāņem vērā ar dekarbonizāciju saistītās prasības. EESK uzskata: lai nodrošinātu cenas ziņā pieņemamu enerģijas pamatapgādi, jaunajam tirgus modelim ir jāgarantē enerģijas pamatapgāde par regulētām cenām. Izmaksu atlīdzināšana enerģijas piegādātājiem būtu jābalsta uz izmaksu pierādījumiem. Savukārt enerģijas piegādātājiem ir pastāvīgi jānodrošina noteikta enerģijas daļa pamatapgādei. |
| --- | --- |

2.5.

EESK norāda, ka enerģija, tāpat kā transporta un sadales infrastruktūra, nav tāda pati prece kā jebkura cita: tā ir būtisks mūsu ekonomikas un sociālās sistēmas elements un attiecīgi arī sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas stūrakmens. Tāpēc enerģijas piegāde tiek uzskatīta par vispārējas nozīmes pakalpojumu. Tādēļ ir nepieciešams izveidot reglamentējošu nosacījumu sistēmu nākotnes enerģijai, kas garantētu gan videi nekaitīgu, cenas ziņā pieņemamu un uzticamu energoapgādi, gan tiesības uz enerģiju. Tas nozīmē arī to, ka enerģijas tirgus modelī ir jāņem vērā ar dekarbonizāciju saistītās prasības. EESK uzskata: lai nodrošinātu cenas ziņā pieņemamu enerģijas pamatapgādi, jaunajam tirgus modelim ir jāgarantē enerģijas pamatapgāde par regulētām cenām. Izmaksu atlīdzināšana enerģijas piegādātājiem būtu jābalsta uz izmaksu pierādījumiem. Savukārt enerģijas piegādātājiem ir pastāvīgi jānodrošina noteikta enerģijas daļa pamatapgādei.

| 2.6. | Ir skaidrs, ka nesenās norises elektroenerģijas tirgū ir izgaismojušas to, cik svarīgi ir rast jaunu un pareizu līdzsvaru starp publisko un privāto līdzdalību elektroenerģijas tirgū. Komiteja ir rūpīgi izpētījusi šo jautājumu atzinumā TEN/771 “Publiskie ieguldījumi enerģētikas infrastruktūrā kā daļa no klimata pārmaiņu problēmu risinājuma” (sk. 1. zemsvītras piezīmi). Tajā pašā laikā EESK ir stingri pārliecināta, ka elektroenerģijas tirgus reformas ir ārkārtīgi nepieciešamas, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus attiecībā uz ilgtspēju, cenas pieņemamību un piegādes drošību. |
| --- | --- |

2.6.

Ir skaidrs, ka nesenās norises elektroenerģijas tirgū ir izgaismojušas to, cik svarīgi ir rast jaunu un pareizu līdzsvaru starp publisko un privāto līdzdalību elektroenerģijas tirgū. Komiteja ir rūpīgi izpētījusi šo jautājumu atzinumā TEN/771 “Publiskie ieguldījumi enerģētikas infrastruktūrā kā daļa no klimata pārmaiņu problēmu risinājuma” (sk. 1. zemsvītras piezīmi). Tajā pašā laikā EESK ir stingri pārliecināta, ka elektroenerģijas tirgus reformas ir ārkārtīgi nepieciešamas, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus attiecībā uz ilgtspēju, cenas pieņemamību un piegādes drošību.

| 2.7. | Komisija 2023. gada 14. martā ierosināja tiesību akta priekšlikumu, ar ko “reformēt ES elektroenerģijas tirgus modeli, lai strauji paātrinātu atjaunīgo energoresursu apguvi un pakāpenisko atteikšanos no gāzes, patērētāju rēķini kļūtu mazāk atkarīgi no svārstīgajām fosilā kurināmā cenām un patērētāji turpmāk būtu labāk aizsargāti pret spējiem cenu kāpumiem un iespējamām manipulācijām ar tirgu, savukārt ES rūpniecība kļūtu tīrāka un konkurētspējīgāka” (4). |
| --- | --- |

2.7.

Komisija 2023. gada 14. martā ierosināja tiesību akta priekšlikumu, ar ko “reformēt ES elektroenerģijas tirgus modeli, lai strauji paātrinātu atjaunīgo energoresursu apguvi un pakāpenisko atteikšanos no gāzes, patērētāju rēķini kļūtu mazāk atkarīgi no svārstīgajām fosilā kurināmā cenām un patērētāji turpmāk būtu labāk aizsargāti pret spējiem cenu kāpumiem un iespējamām manipulācijām ar tirgu, savukārt ES rūpniecība kļūtu tīrāka un konkurētspējīgāka” (4

| 2.8. | EESK atzinīgi vērtē šo priekšlikumu kā pirmo soli pareizajā virzienā – nākotnes energosistēma, kas būtu dekarbonizējama, balstīta uz atjaunīgiem un bezoglekļa enerģijas avotiem un orientēta uz patērētājiem. Patērētājiem, kuriem visa svarīgā informācija ir skaidra un pieejama, lai elektroenerģijas tirgū viņi var pildīt neatkarīgu lomu kā lietotāji un ražotāji. |
| --- | --- |

2.8.

EESK atzinīgi vērtē šo priekšlikumu kā pirmo soli pareizajā virzienā – nākotnes energosistēma, kas būtu dekarbonizējama, balstīta uz atjaunīgiem un bezoglekļa enerģijas avotiem un orientēta uz patērētājiem. Patērētājiem, kuriem visa svarīgā informācija ir skaidra un pieejama, lai elektroenerģijas tirgū viņi var pildīt neatkarīgu lomu kā lietotāji un ražotāji.

| 2.9. | Komiteja mudina Komisiju uzraudzīt ietekmi, ko radīs ierosinātā elektroenerģijas tirgus reforma. Tas ir svarīgi, jo elektroenerģijas tirgū notiek paradigmas maiņa, kas nebūt nav pabeigta un nākamajos gados noteikti prasīs turpmākus pielāgojumus. Tas ir svarīgi arī tāpēc, ka pašreizējam Komisijas priekšlikumam nav sagatavots ietekmes novērtējums. Tas palielina neziņu par šīs reformas ietekmi. |
| --- | --- |

2.9.

Komiteja mudina Komisiju uzraudzīt ietekmi, ko radīs ierosinātā elektroenerģijas tirgus reforma. Tas ir svarīgi, jo elektroenerģijas tirgū notiek paradigmas maiņa, kas nebūt nav pabeigta un nākamajos gados noteikti prasīs turpmākus pielāgojumus. Tas ir svarīgi arī tāpēc, ka pašreizējam Komisijas priekšlikumam nav sagatavots ietekmes novērtējums. Tas palielina neziņu par šīs reformas ietekmi.

| 2.10. | Elektroenerģijas tirgus reformas priekšlikumā plānots ieviest maksimumslodzes ierobežošanas pakalpojumu un produktus; tas attiecas uz tirgus dalībnieku spēju samazināt elektroenerģijas patēriņu intensīvākā patēriņa stundās, ko nosaka pārvades sistēmas operators. Saskaņā ar 7.a pantu līgumus par maksimumslodzes ierobežošanas produktiem nedrīkst noslēgt vairāk nekā divas dienas pirms to aktivizēšanas, un līgumslēgšanas termiņš nevar būt ilgāks par vienu dienu. Tik īss laikposms ir vēlams, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu, it īpaši no lielo patērētāju puses, taču tas varētu atturēt daudzus patērētājus (un neatkarīgus agregatorus) no šo produktu piegādes. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju izpētīt, kādos apstākļos varētu pagarināt līguma termiņu. |
| --- | --- |

2.10.

Elektroenerģijas tirgus reformas priekšlikumā plānots ieviest maksimumslodzes ierobežošanas pakalpojumu un produktus; tas attiecas uz tirgus dalībnieku spēju samazināt elektroenerģijas patēriņu intensīvākā patēriņa stundās, ko nosaka pārvades sistēmas operators. Saskaņā ar 7.a pantu līgumus par maksimumslodzes ierobežošanas produktiem nedrīkst noslēgt vairāk nekā divas dienas pirms to aktivizēšanas, un līgumslēgšanas termiņš nevar būt ilgāks par vienu dienu. Tik īss laikposms ir vēlams, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu, it īpaši no lielo patērētāju puses, taču tas varētu atturēt daudzus patērētājus (un neatkarīgus agregatorus) no šo produktu piegādes. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju izpētīt, kādos apstākļos varētu pagarināt līguma termiņu.

| 2.11. | Turklāt Komiteja uzskata, ka Komisija ir nākusi klajā ar dažiem labiem priekšlikumiem elektroenerģijas tirgus koriģēšanai. Taču Komiteja norāda, ka Komisijai būtu vajadzējis paredzēt vairāk pasākumu, lai tirgus modeli pielāgotu jaunajiem apstākļiem, kas liek vienlaicīgi pārvaldīt trīs mērķus: ilgtspēju, cenas pieņemamību un piegādes drošību. Tās pamatā būs arī atjaunīgā enerģija, un atbilstīgi Komisijas solījumam tiks palielināta mazo tirgus dalībnieku un lielo ražotāju loma (5). Tomēr Komisijas priekšlikumā tas nav pietiekami atspoguļots, tāpēc papildus Komisijas priekšlikumam Komiteja iesniedz vēl divus priekšlikumus, kas būtu iekļaujami tiesību akta priekšlikumā. |
| --- | --- |

2.11.

Turklāt Komiteja uzskata, ka Komisija ir nākusi klajā ar dažiem labiem priekšlikumiem elektroenerģijas tirgus koriģēšanai. Taču Komiteja norāda, ka Komisijai būtu vajadzējis paredzēt vairāk pasākumu, lai tirgus modeli pielāgotu jaunajiem apstākļiem, kas liek vienlaicīgi pārvaldīt trīs mērķus: ilgtspēju, cenas pieņemamību un piegādes drošību. Tās pamatā būs arī atjaunīgā enerģija, un atbilstīgi Komisijas solījumam tiks palielināta mazo tirgus dalībnieku un lielo ražotāju loma (5

| 2.12. | Sistēma, kurā ņemtas vērā šādas pārmaiņas, var darboties vienīgi, ja atsakās no izdevīguma secības sistēmas un to aizstāj ar modeli, kurā elektrības cenu pamatā ir attiecīgas ražošanas izmaksas. Šādā sistēmā, nosakot cenu, jāņem vērā vidējās izmaksas. |
| --- | --- |

2.12.

Sistēma, kurā ņemtas vērā šādas pārmaiņas, var darboties vienīgi, ja atsakās no izdevīguma secības sistēmas un to aizstāj ar modeli, kurā elektrības cenu pamatā ir attiecīgas ražošanas izmaksas. Šādā sistēmā, nosakot cenu, jāņem vērā vidējās izmaksas.

Valdības mehānisms

Valdības mehānisms

| 2.13. | Kopš 1996. gada ES ir apņēmusies liberalizēt elektroenerģijas tirgu. Tomēr saistībā ar elektroenerģijas tirgus reformu liberalizācija ir kritiski jāvērtē tās ilgtspējas, cenas pieņemamības un piegādes drošības aspektā. Jāņem vērā iepriekšējās un turpmākās norises elektroenerģijas tirgū, tostarp būtiskas izmaiņas ražošanas iekārtās ar ļoti atšķirīgu pašizmaksu. Bez tam valdības būs atbildīgas par šo trīs mērķu sasniegšanu ilgākā laika posmā, jo tirgus pats no sevis tos nesakombinēs. |
| --- | --- |

2.13.

Kopš 1996. gada ES ir apņēmusies liberalizēt elektroenerģijas tirgu. Tomēr saistībā ar elektroenerģijas tirgus reformu liberalizācija ir kritiski jāvērtē tās ilgtspējas, cenas pieņemamības un piegādes drošības aspektā. Jāņem vērā iepriekšējās un turpmākās norises elektroenerģijas tirgū, tostarp būtiskas izmaiņas ražošanas iekārtās ar ļoti atšķirīgu pašizmaksu. Bez tam valdības būs atbildīgas par šo trīs mērķu sasniegšanu ilgākā laika posmā, jo tirgus pats no sevis tos nesakombinēs.

| 2.14. | EESK uzskata, ka būtu labāk izvēlēties efektīvu liberalizācijas un regulācijas kombināciju, lai apvienotu liberalizētā tirgus priekšrocības ar vēlamo virzienu valdībām, tādējādi nodrošinot mērķu saglabāšanu. |
| --- | --- |

2.14.

EESK uzskata, ka būtu labāk izvēlēties efektīvu liberalizācijas un regulācijas kombināciju, lai apvienotu liberalizētā tirgus priekšrocības ar vēlamo virzienu valdībām, tādējādi nodrošinot mērķu saglabāšanu.

| 2.15. | Kā jau norādīts EESK atzinumā TEN/771, Komiteja pauž pārliecību, ka ir svarīgi tīkla paplašināšanu definēt kā sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, kā vienu no regulējuma mērķiem iekļaut klimata aizsardzību un kopumā labāk saskaņot atjaunīgo energoresursu enerģijas ieguves un elektrotīkla plānošanu. Šajā saistībā steidzami ir vajadzīgi konkrēti ES tiesību akti. |
| --- | --- |

2.15.

Kā jau norādīts EESK atzinumā TEN/771, Komiteja pauž pārliecību, ka ir svarīgi tīkla paplašināšanu definēt kā sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, kā vienu no regulējuma mērķiem iekļaut klimata aizsardzību un kopumā labāk saskaņot atjaunīgo energoresursu enerģijas ieguves un elektrotīkla plānošanu. Šajā saistībā steidzami ir vajadzīgi konkrēti ES tiesību akti.

| 2.16. | Tāpēc modelis, ko EESK šajā atzinumā izklāstījusi attiecībā uz reformēto elektroenerģijas tirgu, balstās uz šāda principa: liberalizācija, ja iespējams, un regulēšana, ja nepieciešams. Tas būtu hibrīdmodelis, kurā tirgus spēki un mērķorientēta pārvaldība kopīgi nodrošinātu optimālu tirgus darbību noteikto mērķu ietvaros. |
| --- | --- |

2.16.

Tāpēc modelis, ko EESK šajā atzinumā izklāstījusi attiecībā uz reformēto elektroenerģijas tirgu, balstās uz šāda principa: liberalizācija, ja iespējams, un regulēšana, ja nepieciešams. Tas būtu hibrīdmodelis, kurā tirgus spēki un mērķorientēta pārvaldība kopīgi nodrošinātu optimālu tirgus darbību noteikto mērķu ietvaros.

| 2.17. | Pamatojoties uz modeli, kas jau ir iespējams saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, valdībām vajadzētu radīt “e-mehānismu”, kas ļauj pirkt elektroenerģiju no ražotājiem un pārdot to piegādātājiem, kuri apgādā mājsaimniecības lietotājus, MVU un iedzīvotāju energokopienas, un lielajiem patērētājiem un, ja ir lietderīgi un iespējams, citām valstīm, un kā pamatu lēmumu pieņemšanai izmanto visus trīs mērķus. Šis mehānisms dotu iespēju noslēgt ilgtermiņa līgumus ar elektroenerģijas ražotājiem, izmantojot konkursus. Šie līgumi būtu dažādi, piemēram, elektroenerģijas pirkuma līgumi, cenu starpības līgumi un izmaksu ar uzcenojumu līgumi. Tā kā cenu starpības līgumi ir paredzēti kā instruments, lai veicinātu jaunus ieguldījumus elektroenerģijas ražošanā no atjaunīgām energosistēmām, šis instruments nedrīkst kavēt ražotāju centienus optimizēt elektroenerģijas ražošanu. Cenu starpības līgumu izsolēm ir jānosaka minimālā un maksimālā cena, kuru pamatā ir attiecīgo tehnoloģiju (saules, vēja u. tml.) LCOE (enerģijas ražošanas kopējo izlīdzināto izmaksu) dinamiskā etalonbāze. Tādēļ dalībvalstīm ir jānosaka minimālā un maksimālā atlīdzība, lai elektroenerģijas ražotāji būtu motivēti optimizēt savu ražošanu. Attiecībā uz marginālu energoapgādi (piemēram, no atjaunīgām gāzēm vai akumulatoriem) būtu jāpiemēro īpaši noteikumi. |
| --- | --- |

2.17.

Pamatojoties uz modeli, kas jau ir iespējams saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, valdībām vajadzētu radīt “e-mehānismu”, kas ļauj pirkt elektroenerģiju no ražotājiem un pārdot to piegādātājiem, kuri apgādā mājsaimniecības lietotājus, MVU un iedzīvotāju energokopienas, un lielajiem patērētājiem un, ja ir lietderīgi un iespējams, citām valstīm, un kā pamatu lēmumu pieņemšanai izmanto visus trīs mērķus. Šis mehānisms dotu iespēju noslēgt ilgtermiņa līgumus ar elektroenerģijas ražotājiem, izmantojot konkursus. Šie līgumi būtu dažādi, piemēram, elektroenerģijas pirkuma līgumi, cenu starpības līgumi un izmaksu ar uzcenojumu līgumi. Tā kā cenu starpības līgumi ir paredzēti kā instruments, lai veicinātu jaunus ieguldījumus elektroenerģijas ražošanā no atjaunīgām energosistēmām, šis instruments nedrīkst kavēt ražotāju centienus optimizēt elektroenerģijas ražošanu. Cenu starpības līgumu izsolēm ir jānosaka minimālā un maksimālā cena, kuru pamatā ir attiecīgo tehnoloģiju (saules, vēja u. tml.) LCOE

| 2.18. | Ņemot vērā ražošanas iespējas, kas ir pieejamas, un saskaņā ar trim minētajiem mērķiem, mehānisms ļauj slēgt līgumus ar dažāda veida ražošanas uzņēmumiem. Mehānisma ietvaros noslēgti ilgtermiņa līgumi nodrošina gan pieņemamu cenu, ko valsts garantē tiešajiem lietotājiem, gan ieguldījumu drošību ražotājiem. |
| --- | --- |

2.18.

Ņemot vērā ražošanas iespējas, kas ir pieejamas, un saskaņā ar trim minētajiem mērķiem, mehānisms ļauj slēgt līgumus ar dažāda veida ražošanas uzņēmumiem. Mehānisma ietvaros noslēgti ilgtermiņa līgumi nodrošina gan pieņemamu cenu, ko valsts garantē tiešajiem lietotājiem, gan ieguldījumu drošību ražotājiem.

| 2.19. | Tad mehānisms ļauj pārdot iegādāto elektroenerģiju tālāk sadales uzņēmumiem, lielajiem lietotājiem un citiem tirgus dalībniekiem. Par to var noslēgt arī dažāda veida līgumus, ko daļēji nosaka dalībnieku vēlmes. Tālākpārdošanas cenu maksimālā robežvērtība ir noteikta, lai novērstu pārmērīgu peļņu. |
| --- | --- |

2.19.

Tad mehānisms ļauj pārdot iegādāto elektroenerģiju tālāk sadales uzņēmumiem, lielajiem lietotājiem un citiem tirgus dalībniekiem. Par to var noslēgt arī dažāda veida līgumus, ko daļēji nosaka dalībnieku vēlmes. Tālākpārdošanas cenu maksimālā robežvērtība ir noteikta, lai novērstu pārmērīgu peļņu.

Elektroenerģijas banka

Elektroenerģijas banka

| 2.20. | Komiteja ļoti atbalsta attiecībā uz Eiropas enerģētikas savienību Komisijas aprakstīto pieeju, proti, spēcināt patērētājus un izvirzīt viņus politikas centrā, piemēram, iedibinot tiesības tieši koplietot atjaunīgo enerģiju. Tāpēc esam gandarīti, ka Komisija savā priekšlikumā ir iekļāvusi to, ka patērētāji varēs pārdot kaimiņiem lieko elektrību, ko saražojuši uz jumta uzstādītie saules paneļi. EESK uzskata, ka tirgus ir jāorganizē tā, lai patērētāji, kas arī ražo paši savu elektroenerģiju (ražojošie patērētāji un atjaunīgās enerģijas energokopienas), vai citi mazie tirgus dalībnieki vai ražotāji varētu gūt pēc iespējas lielāku labumu no pašu saražotās elektroenerģijas, pat ja viņi to ievada tīklā. Viens piemērs tam, kā to var organizēt citā, pret mazajiem ražotājiem godīgākā veidā, ir “elektroenerģijas banka” – piemērs, ko var apsvērt un izvērst tālāk. |
| --- | --- |

2.20.

Komiteja ļoti atbalsta attiecībā uz Eiropas enerģētikas savienību Komisijas aprakstīto pieeju, proti, spēcināt patērētājus un izvirzīt viņus politikas centrā, piemēram, iedibinot tiesības tieši koplietot atjaunīgo enerģiju. Tāpēc esam gandarīti, ka Komisija savā priekšlikumā ir iekļāvusi to, ka patērētāji varēs pārdot kaimiņiem lieko elektrību, ko saražojuši uz jumta uzstādītie saules paneļi. EESK uzskata, ka tirgus ir jāorganizē tā, lai patērētāji, kas arī ražo paši savu elektroenerģiju (ražojošie patērētāji un atjaunīgās enerģijas energokopienas), vai citi mazie tirgus dalībnieki vai ražotāji varētu gūt pēc iespējas lielāku labumu no pašu saražotās elektroenerģijas, pat ja viņi to ievada tīklā. Viens piemērs tam, kā to var organizēt citā, pret mazajiem ražotājiem godīgākā veidā, ir “elektroenerģijas banka” – piemērs, ko var apsvērt un izvērst tālāk.

| 2.21. | Tā varētu darboties šādi: uz jumta atrodas saules paneļi, un saulainās dienās tie ražo vairāk, nekā jūs patērējat attiecīgajā dienā. Jūs ar tīkla starpniecību piegādājat šo elektroenerģijas pārpalikumu sadales uzņēmumam, ar kuru jums ir līgums. Uzņēmums var nolasīt, cik daudz elektroenerģijas jūs piegādājāt, izmantojot viedo skaitītāju, un šis daudzums daļēji (varbūt no 70 % līdz 90 %, atkarībā no tā, cik daudz jūs piegādājat tīklam; mazākiem piegādātājiem tiek ieskaitīta lielāka daļa) tiks ieskaitīts jūsu kWh kontā. Tas tiek piešķirts tikai daļēji trīs iemeslu dēļ: pirmkārt, lai finansētu uzņēmuma pakalpojumus, otrkārt, uzņēmumam ir jāņem vērā iespējamās cenu atšķirības starp brīdi, kad piegādājat elektroenerģiju, un brīdi, kad vēlaties iegādāties elektroenerģiju, un, treškārt, tāpēc, ka sistēmā būtu jāievieš stimuli palielināt uzglabāšanas jaudu (arī pat maziem ģeneratoriem), lai padarītu visu elektroenerģijas tīklu noturīgāku. Piemērs: jūs piegādājāt 100 kWh, un banka pēc tam ieskaita 80 kWh jūsu kontā. Pēc tam jums ir jāsaņem elektroenerģija no sava piegādātāja, piemēram, savas mājsaimniecības vajadzībām, vai jāuzlādē automašīnas akumulators uzlādes stacijā, izmantojot uzlādes karti no sava elektroenerģijas piegādātāja. Pieņemsim, ka jums vajag 200 kWh: pirmie 80 kWh tiks debetēti no jūsu konta, un jūs par tiem neko nemaksāsiet. Par nākamajām 120 kWh, ko pērkat, jūs maksāsiet cenu, kas noteikta līgumā ar elektroenerģijas uzņēmumu. |
| --- | --- |

2.21.

Tā varētu darboties šādi: uz jumta atrodas saules paneļi, un saulainās dienās tie ražo vairāk, nekā jūs patērējat attiecīgajā dienā. Jūs ar tīkla starpniecību piegādājat šo elektroenerģijas pārpalikumu sadales uzņēmumam, ar kuru jums ir līgums. Uzņēmums var nolasīt, cik daudz elektroenerģijas jūs piegādājāt, izmantojot viedo skaitītāju, un šis daudzums daļēji (varbūt no 70 % līdz 90 %, atkarībā no tā, cik daudz jūs piegādājat tīklam; mazākiem piegādātājiem tiek ieskaitīta lielāka daļa) tiks ieskaitīts jūsu kWh kontā. Tas tiek piešķirts tikai daļēji trīs iemeslu dēļ: pirmkārt, lai finansētu uzņēmuma pakalpojumus, otrkārt, uzņēmumam ir jāņem vērā iespējamās cenu atšķirības starp brīdi, kad piegādājat elektroenerģiju, un brīdi, kad vēlaties iegādāties elektroenerģiju, un, treškārt, tāpēc, ka sistēmā būtu jāievieš stimuli palielināt uzglabāšanas jaudu (arī pat maziem ģeneratoriem), lai padarītu visu elektroenerģijas tīklu noturīgāku. Piemērs: jūs piegādājāt 100 kWh, un banka pēc tam ieskaita 80 kWh jūsu kontā. Pēc tam jums ir jāsaņem elektroenerģija no sava piegādātāja, piemēram, savas mājsaimniecības vajadzībām, vai jāuzlādē automašīnas akumulators uzlādes stacijā, izmantojot uzlādes karti no sava elektroenerģijas piegādātāja. Pieņemsim, ka jums vajag 200 kWh: pirmie 80 kWh tiks debetēti no jūsu konta, un jūs par tiem neko nemaksāsiet. Par nākamajām 120 kWh, ko pērkat, jūs maksāsiet cenu, kas noteikta līgumā ar elektroenerģijas uzņēmumu.

| 2.22. | Tā vietā, lai maksātu par elektroenerģijas bankas pakalpojumiem naudā, jūs maksājat ar kWh. Protams, no tīkla piegādātās elektroenerģijas cena ietver parastās ārējās izmaksas, piemēram, tīkla maksas, piemaksas, nodevas un nodokļus. |
| --- | --- |

2.22.

Tā vietā, lai maksātu par elektroenerģijas bankas pakalpojumiem naudā, jūs maksājat ar kWh. Protams, no tīkla piegādātās elektroenerģijas cena ietver parastās ārējās izmaksas, piemēram, tīkla maksas, piemaksas, nodevas un nodokļus.

Nepieciešamība pēc atjaunīgās gāzes, elastīguma un piegādes drošības

Nepieciešamība pēc atjaunīgās gāzes, elastīguma un piegādes drošības

| 2.23. | Līdz šim ES ir nolēmusi Krievijas gāzes vietā izmantot sašķidrinātu dabasgāzi. Tomēr tas ir īstermiņa risinājums, jo tam ir ietekme uz vidi (piemēram, slānekļa gāze no ASV tiek nosūtīta uz Eiropu), ekonomiskā ietekme (molekula ir dārgāka nekā Krievijas gāzei) un ģeopolitiskā ietekme (ES var kļūt atkarīga no citiem partneriem, kas nav demokrātiskas valstis un/vai pārkāpj cilvēktiesības). Tāpēc ārkārtīgi svarīgi ir divi pasākumi. Pirmais ir samazināt gāzes peļņas robežizmaksu līmeni. Arī turpmāk būs nepieciešams izmantot gāzes iekārtas kā vidējā termiņā elastīgu rezerves sistēmu, tāpēc būs vajadzīga ātra pāreja uz atjaunīgo gāzi, piemēram, konkrētiem biogāzes veidiem un zaļo ūdeņradi. Ar reformu būtu arī jāmēģina noteikt veidus un līdzekļus, kā to izdarīt, nosakot obligātus mērķus maksimumslodzes laikā. |
| --- | --- |

2.23.

Līdz šim ES ir nolēmusi Krievijas gāzes vietā izmantot sašķidrinātu dabasgāzi. Tomēr tas ir īstermiņa risinājums, jo tam ir ietekme uz vidi (piemēram, slānekļa gāze no ASV tiek nosūtīta uz Eiropu), ekonomiskā ietekme (molekula ir dārgāka nekā Krievijas gāzei) un ģeopolitiskā ietekme (ES var kļūt atkarīga no citiem partneriem, kas nav demokrātiskas valstis un/vai pārkāpj cilvēktiesības). Tāpēc ārkārtīgi svarīgi ir divi pasākumi. Pirmais ir samazināt gāzes peļņas robežizmaksu līmeni. Arī turpmāk būs nepieciešams izmantot gāzes iekārtas kā vidējā termiņā elastīgu rezerves sistēmu, tāpēc būs vajadzīga ātra pāreja uz atjaunīgo gāzi, piemēram, konkrētiem biogāzes veidiem un zaļo ūdeņradi. Ar reformu būtu arī jāmēģina noteikt veidus un līdzekļus, kā to izdarīt, nosakot obligātus mērķus maksimumslodzes laikā.

| 2.24. | Saskaņā ar dažādiem Komisijas izstrādātajiem scenārijiem dabasgāzei joprojām būs svarīga loma, lai īstermiņā garantētu siltumenerģijas piegādi ES ražošanas sistēmai. Ir jāpaātrina biogāzes ražošanas jauda un jāsamazina zaļā ūdeņraža izmaksas, lai pēc iespējas ātrāk varētu aizstāt dabasgāzi. Papildus prasībai paātrināt atjaunīgo gāzu attīstību Komiteja aicina Komisiju ūdeņraža un mazoglekļa gāzu tiesību aktu kopumā iekļaut regulu par dabasgāzes tirgus modeli. Tādējādi vienots, integrēts un drošs dabasgāzes tirgus ES līmenī paātrinātu energosistēmas elektrifikāciju, garantējot lielāku cenu vienlīdzību un drošību Eiropas iedzīvotājiem un uzlabojot koordināciju, lai atbalstītu dabasgāzes izmantošanas pakāpenisku izbeigšanu pēc iespējas ātrāk. |
| --- | --- |

2.24.

Saskaņā ar dažādiem Komisijas izstrādātajiem scenārijiem dabasgāzei joprojām būs svarīga loma, lai īstermiņā garantētu siltumenerģijas piegādi ES ražošanas sistēmai. Ir jāpaātrina biogāzes ražošanas jauda un jāsamazina zaļā ūdeņraža izmaksas, lai pēc iespējas ātrāk varētu aizstāt dabasgāzi. Papildus prasībai paātrināt atjaunīgo gāzu attīstību Komiteja aicina Komisiju ūdeņraža un mazoglekļa gāzu tiesību aktu kopumā iekļaut regulu par dabasgāzes tirgus modeli. Tādējādi vienots, integrēts un drošs dabasgāzes tirgus ES līmenī paātrinātu energosistēmas elektrifikāciju, garantējot lielāku cenu vienlīdzību un drošību Eiropas iedzīvotājiem un uzlabojot koordināciju, lai atbalstītu dabasgāzes izmantošanas pakāpenisku izbeigšanu pēc iespējas ātrāk.

| 2.25. | Saskaņā ar Eiropas Komisijas modelēšanas scenāriju 2030. gadā atjaunīgo energoresursu elektroenerģijai būtu jāveido aptuveni 70 % no ES elektroenerģijas ražošanas apjoma. Lai panāktu tik augstu atjaunīgās enerģijas sistēmu integrācijas līmeni un paātrinātu pāreju uz dekarbonizētu sistēmu, būs jānodrošina, ka īstermiņa tirgus ir efektīvāks, jāuzlabo uzkrāšana, kuras vajadzībām atvieglo piekļuvi finansējumam un atļaujām, un jāmudina patērētāji izmantot pašu saražoto elektroenerģiju. Tomēr ar elektroenerģijas uzkrāšanu un ražošanu vien nepietiks, un ir maz ticams, ka īstermiņa tirgus piedāvās efektīvu risinājumu. Ir vajadzīgi elastīguma tirgi, kas ideālā gadījumā arī signalizē par situāciju tīklā. Rūpīgi uzraugot nesen pieņemto pasākumu īstenošanu, ar reformu būtu jānovērš arī jebkāds sadrumstalotības risks. |
| --- | --- |

2.25.

Saskaņā ar Eiropas Komisijas modelēšanas scenāriju 2030. gadā atjaunīgo energoresursu elektroenerģijai būtu jāveido aptuveni 70 % no ES elektroenerģijas ražošanas apjoma. Lai panāktu tik augstu atjaunīgās enerģijas sistēmu integrācijas līmeni un paātrinātu pāreju uz dekarbonizētu sistēmu, būs jānodrošina, ka īstermiņa tirgus ir efektīvāks, jāuzlabo uzkrāšana, kuras vajadzībām atvieglo piekļuvi finansējumam un atļaujām, un jāmudina patērētāji izmantot pašu saražoto elektroenerģiju. Tomēr ar elektroenerģijas uzkrāšanu un ražošanu vien nepietiks, un ir maz ticams, ka īstermiņa tirgus piedāvās efektīvu risinājumu. Ir vajadzīgi elastīguma tirgi, kas ideālā gadījumā arī signalizē par situāciju tīklā. Rūpīgi uzraugot nesen pieņemto pasākumu īstenošanu, ar reformu būtu jānovērš arī jebkāds sadrumstalotības risks.

| 2.26. | Veidojot šos elastīguma tirgus, ir lietderīgi nošķirt sprieguma līmeņus. Augsta un vidēja sprieguma līmenī ir vajadzīgas liela mēroga elastības iespējas, piemēram, lielas uzglabāšanas iespējas, un tā varētu būt izdevība dot tiesības un uzlikt par pienākumu tīkla operatoram tās integrēt savā darbībā kā pašu resursus. Zemsprieguma līmenī uzdevums drīzāk ir apkopot nelielas elastības iespējas, ko nodrošina ražojošie patērētāji, piemēram, mājsaimniecības ar savu fotoelementu iekārtu, mazu uzglabāšanas iekārtu un siltumsūkni. Digitālās platformas, ko pārvalda tīkla operators vai citi tirgus dalībnieki, varētu kļūt par svarīgu tirgvedības elastības instrumentu, kurš sniegtu pakalpojumus, ko integrēt elektroenerģijas sistēmā. |
| --- | --- |

2.26.

Veidojot šos elastīguma tirgus, ir lietderīgi nošķirt sprieguma līmeņus. Augsta un vidēja sprieguma līmenī ir vajadzīgas liela mēroga elastības iespējas, piemēram, lielas uzglabāšanas iespējas, un tā varētu būt izdevība dot tiesības un uzlikt par pienākumu tīkla operatoram tās integrēt savā darbībā kā pašu resursus. Zemsprieguma līmenī uzdevums drīzāk ir apkopot nelielas elastības iespējas, ko nodrošina ražojošie patērētāji, piemēram, mājsaimniecības ar savu fotoelementu iekārtu, mazu uzglabāšanas iekārtu un siltumsūkni. Digitālās platformas, ko pārvalda tīkla operators vai citi tirgus dalībnieki, varētu kļūt par svarīgu tirgvedības elastības instrumentu, kurš sniegtu pakalpojumus, ko integrēt elektroenerģijas sistēmā.

| 2.27. | Dinamiski tarifi, tostarp dinamiskas tīkla maksas, var būt spēcīgs stimuls tiešajiem patērētājiem rīkoties sistēmai draudzīgā veidā. Tomēr tam ir vajadzīga digitālā infrastruktūra, jo dinamiskos tarifos būtu jāatspoguļo tīkla statuss. Turklāt, izmantojot tīkla maksas, būtu jāstimulē elektroenerģijas ražošana, kas ir tuvu patēriņam, jo tā var būt viena no pieejām, kā ierobežot tīkla paplašināšanu. |
| --- | --- |

2.27.

Dinamiski tarifi, tostarp dinamiskas tīkla maksas, var būt spēcīgs stimuls tiešajiem patērētājiem rīkoties sistēmai draudzīgā veidā. Tomēr tam ir vajadzīga digitālā infrastruktūra, jo dinamiskos tarifos būtu jāatspoguļo tīkla statuss. Turklāt, izmantojot tīkla maksas, būtu jāstimulē elektroenerģijas ražošana, kas ir tuvu patēriņam, jo tā var būt viena no pieejām, kā ierobežot tīkla paplašināšanu.

Enerģētiskā nabadzība

Enerģētiskā nabadzība

| 2.28. | Tā kā reformas mērķis bija pasargāt patērētājus no vairumtirdzniecības tirgus nepastāvības, EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu, kas aizsargā tiešos patērētājus (galējā risinājuma piegādātājs, piegādes neatslēgšana grūtībās nonākušiem patērētājiem utt.). Tomēr EESK norāda, ka inframarginālā īres maksimālā robežvērtība nav paplašināta. Tā kā reformai būs vajadzīgs laiks, lai tā būtu pilnībā efektīva, EESK iesaka saglabāt mehānismu līdz brīdim, kad reforma sāks pilnībā darboties. Ieņēmumi būtu jānovirza visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem (piemēram, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem un MVU), un jāparedz iespēja pazemināt cenas, ņemot vērā nesenās vairumtirdzniecības cenu izmaiņas. |
| --- | --- |

2.28.

Tā kā reformas mērķis bija pasargāt patērētājus no vairumtirdzniecības tirgus nepastāvības, EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu, kas aizsargā tiešos patērētājus (galējā risinājuma piegādātājs, piegādes neatslēgšana grūtībās nonākušiem patērētājiem utt.). Tomēr EESK norāda, ka inframarginālā īres maksimālā robežvērtība nav paplašināta. Tā kā reformai būs vajadzīgs laiks, lai tā būtu pilnībā efektīva, EESK iesaka saglabāt mehānismu līdz brīdim, kad reforma sāks pilnībā darboties. Ieņēmumi būtu jānovirza visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem (piemēram, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem un MVU), un jāparedz iespēja pazemināt cenas, ņemot vērā nesenās vairumtirdzniecības cenu izmaiņas.

| 2.29. | EESK uzskata: lai garantētu cenas ziņā pieņemamu enerģijas pamatapgādi, jaunajam tirgus modelim ir jāgarantē enerģijas pamatpatēriņš par regulētām cenām. Enerģijas piegādātāju izmaksas būtu jāatlīdzina, pamatojoties uz izmaksu pierādījumiem. Savukārt enerģijas piegādātājiem ir pastāvīgi jānodrošina noteikta enerģijas daļa pamatapgādei. |
| --- | --- |

2.29.

EESK uzskata: lai garantētu cenas ziņā pieņemamu enerģijas pamatapgādi, jaunajam tirgus modelim ir jāgarantē enerģijas pamatpatēriņš par regulētām cenām. Enerģijas piegādātāju izmaksas būtu jāatlīdzina, pamatojoties uz izmaksu pierādījumiem. Savukārt enerģijas piegādātājiem ir pastāvīgi jānodrošina noteikta enerģijas daļa pamatapgādei.

3.   Grozījumi tiesību akta priekšlikumā

Grozījumi tiesību akta priekšlikumā

3.1.   Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/943 (6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/943

6

1. grozījums

1. grozījums

Aiz 21. apsvēruma iekļauj šādu jaunu 21.a apsvērumu:

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21.a) | Kopš 1996. gada ES ir apņēmusies liberalizēt elektroenerģijas tirgu; process sākās ar 1996. gada 19. decembrī pieņemto Direktīvu 96/92/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu. Tomēr saistībā ar elektroenerģijas tirgus reformu šī liberalizācija būtu jāskata ilgtspējas, cenas pieņemamības un piegādes drošības aspektā. Jāņem vērā agrākās un turpmākās norises elektroenerģijas tirgū, tostarp būtiskas izmaiņas ražošanas iekārtās, kuru pašizmaksas ir ļoti atšķirīgas. Lai sasniegtu šos mērķus, dalībvalstīm ir jānodrošina atbilstošs tiesiskais regulējums. Tas ietver juridiskās prasības enerģētikas nozares uzņēmumiem. Prasības nedrīkst būt diskriminējošas. Viens no veidiem, kā to panākt, ir valdību radīts “e-mehānisms”, kas ļauj pirkt elektroenerģiju no ražotājiem un to pārdot izplatītājiem un lielajiem patērētājiem; visi trīs mērķi šajā sakarā kalpotu par pamatu lēmumu pieņemšanai. Šis mehānisms dotu iespēju noslēgt ilgtermiņa līgumus ar elektroenerģijas ražotājiem, izmantojot konkursus (piemēram, elektroenerģijas pirkuma nolīgumus un divvirzienu cenu starpības līgumus). Šāds modelis jau ir iespējams saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21.a)

(21.a)

Kopš 1996. gada ES ir apņēmusies liberalizēt elektroenerģijas tirgu; process sākās ar 1996. gada 19. decembrī pieņemto Direktīvu 96/92/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu. Tomēr saistībā ar elektroenerģijas tirgus reformu šī liberalizācija būtu jāskata ilgtspējas, cenas pieņemamības un piegādes drošības aspektā. Jāņem vērā agrākās un turpmākās norises elektroenerģijas tirgū, tostarp būtiskas izmaiņas ražošanas iekārtās, kuru pašizmaksas ir ļoti atšķirīgas. Lai sasniegtu šos mērķus, dalībvalstīm ir jānodrošina atbilstošs tiesiskais regulējums. Tas ietver juridiskās prasības enerģētikas nozares uzņēmumiem. Prasības nedrīkst būt diskriminējošas. Viens no veidiem, kā to panākt, ir valdību radīts “e-mehānisms”, kas ļauj pirkt elektroenerģiju no ražotājiem un to pārdot izplatītājiem un lielajiem patērētājiem; visi trīs mērķi šajā sakarā kalpotu par pamatu lēmumu pieņemšanai. Šis mehānisms dotu iespēju noslēgt ilgtermiņa līgumus ar elektroenerģijas ražotājiem, izmantojot konkursus (piemēram, elektroenerģijas pirkuma nolīgumus un divvirzienu cenu starpības līgumus). Šāds modelis jau ir iespējams saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

Kopš 1996. gada ES ir apņēmusies liberalizēt elektroenerģijas tirgu; process sākās ar 1996. gada 19. decembrī pieņemto Direktīvu 96/92/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu. Tomēr saistībā ar elektroenerģijas tirgus reformu šī liberalizācija būtu jāskata ilgtspējas, cenas pieņemamības un piegādes drošības aspektā. Jāņem vērā agrākās un turpmākās norises elektroenerģijas tirgū, tostarp būtiskas izmaiņas ražošanas iekārtās, kuru pašizmaksas ir ļoti atšķirīgas. Lai sasniegtu šos mērķus, dalībvalstīm ir jānodrošina atbilstošs tiesiskais regulējums. Tas ietver juridiskās prasības enerģētikas nozares uzņēmumiem. Prasības nedrīkst būt diskriminējošas. Viens no veidiem, kā to panākt, ir valdību radīts “e-mehānisms”, kas ļauj pirkt elektroenerģiju no ražotājiem un to pārdot izplatītājiem un lielajiem patērētājiem; visi trīs mērķi šajā sakarā kalpotu par pamatu lēmumu pieņemšanai. Šis mehānisms dotu iespēju noslēgt ilgtermiņa līgumus ar elektroenerģijas ražotājiem, izmantojot konkursus (piemēram, elektroenerģijas pirkuma nolīgumus un divvirzienu cenu starpības līgumus). Šāds modelis jau ir iespējams saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

Pamatojums

Pamatojums

Skatīt 2. punktu (2.18.–2.21. punkts).

2. grozījums

2. grozījums

Aiz 50. apsvēruma iekļauj šādu jaunu 50.a apsvērumu:

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (50.a) | Tiesības dalīties ar elektroenerģiju ir svarīgs stimuls patērētājiem un citiem maziem tirgus dalībniekiem investēt savas elektroenerģijas ražošanā. Vēl viens stimuls būs tirgus organizēšana tādā veidā, lai patērētāji, kas paši ražo elektroenerģiju (ražojošie patērētāji), vai citi mazie tirgus dalībnieki varētu gūt pēc iespējas lielāku peļņu no pašu saražotās elektroenerģijas, pat ja viņi to piegādā vispirms tīklam. Elektroenerģijas uzņēmumiem vairākās dalībvalstīs jau ir shēmas, kas to dara iespējamu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50.a)

(50.a)

Tiesības dalīties ar elektroenerģiju ir svarīgs stimuls patērētājiem un citiem maziem tirgus dalībniekiem investēt savas elektroenerģijas ražošanā. Vēl viens stimuls būs tirgus organizēšana tādā veidā, lai patērētāji, kas paši ražo elektroenerģiju (ražojošie patērētāji), vai citi mazie tirgus dalībnieki varētu gūt pēc iespējas lielāku peļņu no pašu saražotās elektroenerģijas, pat ja viņi to piegādā vispirms tīklam. Elektroenerģijas uzņēmumiem vairākās dalībvalstīs jau ir shēmas, kas to dara iespējamu.

Tiesības dalīties ar elektroenerģiju ir svarīgs stimuls patērētājiem un citiem maziem tirgus dalībniekiem investēt savas elektroenerģijas ražošanā. Vēl viens stimuls būs tirgus organizēšana tādā veidā, lai patērētāji, kas paši ražo elektroenerģiju (ražojošie patērētāji), vai citi mazie tirgus dalībnieki varētu gūt pēc iespējas lielāku peļņu no pašu saražotās elektroenerģijas, pat ja viņi to piegādā vispirms tīklam. Elektroenerģijas uzņēmumiem vairākās dalībvalstīs jau ir shēmas, kas to dara iespējamu.

Pamatojums

Pamatojums

Skatīt 2. punktu (2.22.–2.24. punkts).

3. grozījums

3. grozījums

Regulas 1. pantu groza šādi:

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | a) | nodrošināt, ka enerģija nav tāda pati prece kā jebkura cita, bet gan būtisks mūsu ekonomikas un sociālās sistēmas pamats. Tāpēc enerģijas piegāde tiek uzskatīta par vispārējas nozīmes pakalpojumu. Enerģētikas nozares galvenais uzdevums ir droša, cenas ziņā pieņemama un ilgtspējīga energoapgāde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

a)

a)

nodrošināt, ka enerģija nav tāda pati prece kā jebkura cita, bet gan būtisks mūsu ekonomikas un sociālās sistēmas pamats. Tāpēc enerģijas piegāde tiek uzskatīta par vispārējas nozīmes pakalpojumu. Enerģētikas nozares galvenais uzdevums ir droša, cenas ziņā pieņemama un ilgtspējīga energoapgāde.

nodrošināt, ka enerģija nav tāda pati prece kā jebkura cita, bet gan būtisks mūsu ekonomikas un sociālās sistēmas pamats. Tāpēc enerģijas piegāde tiek uzskatīta par vispārējas nozīmes pakalpojumu. Enerģētikas nozares galvenais uzdevums ir droša, cenas ziņā pieņemama un ilgtspējīga energoapgāde.

Pamatojums

Pamatojums

Skatīt 2. punktu (2.5. punkts un turpmāk).

4. grozījums

4. grozījums

Regulas 1. pantu groza šādi:

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | b) | izveidot sistēmu, kurā elektroenerģijas patēriņa cenām jāatspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas (un atbilstošs peļņas uzcenojums). Tas nozīmē, ka vairumtirdzniecības cenai ir jāatbilst visu veidu elektroenerģijas ražošanas vidējām izmaksām, nevis maksimālajai cenai, kā tas ir pašlaik. Lai nodrošinātu pienācīgu atlīdzību elektroenerģijas ražotājiem, ir nepieciešama investīciju drošība, plašāka atjaunīgo energoresursu izmantošana un no tehnoloģijām atkarīgas cenas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

b)

b)

izveidot sistēmu, kurā elektroenerģijas patēriņa cenām jāatspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas (un atbilstošs peļņas uzcenojums). Tas nozīmē, ka vairumtirdzniecības cenai ir jāatbilst visu veidu elektroenerģijas ražošanas vidējām izmaksām, nevis maksimālajai cenai, kā tas ir pašlaik. Lai nodrošinātu pienācīgu atlīdzību elektroenerģijas ražotājiem, ir nepieciešama investīciju drošība, plašāka atjaunīgo energoresursu izmantošana un no tehnoloģijām atkarīgas cenas.

izveidot sistēmu, kurā elektroenerģijas patēriņa cenām jāatspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas (un atbilstošs peļņas uzcenojums). Tas nozīmē, ka vairumtirdzniecības cenai ir jāatbilst visu veidu elektroenerģijas ražošanas vidējām izmaksām, nevis maksimālajai cenai, kā tas ir pašlaik. Lai nodrošinātu pienācīgu atlīdzību elektroenerģijas ražotājiem, ir nepieciešama investīciju drošība, plašāka atjaunīgo energoresursu izmantošana un no tehnoloģijām atkarīgas cenas.

Pamatojums

Pamatojums

Skatīt 2. punktu (2.13. punkts).

5. grozījums

5. grozījums

19.b pantu groza šādi:

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.   (..)









  c) | Attiecībā uz “divvirzienu cenu starpības līgumiem” visās dalībvalstīs nosaka katrai tehnoloģijai specifiskas maksimālās cenas. Maksimālās cenas nosaka, pamatojoties uz izmaksām, kas vajadzīgas, lai ekspluatētu izmaksu ziņā efektīvu un mūsdienīgu iekārtu. Izmaksas ietver amortizāciju un atbilstošu peļņu no pašu kapitāla, kā arī parāda kapitālu investīcijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   (..)

c)

Attiecībā uz “divvirzienu cenu starpības līgumiem” visās dalībvalstīs nosaka katrai tehnoloģijai specifiskas maksimālās cenas. Maksimālās cenas nosaka, pamatojoties uz izmaksām, kas vajadzīgas, lai ekspluatētu izmaksu ziņā efektīvu un mūsdienīgu iekārtu. Izmaksas ietver amortizāciju un atbilstošu peļņu no pašu kapitāla, kā arī parāda kapitālu investīcijām.

Pamatojums

Pamatojums

Skatīt 2. punktu (2.19. punkts).

6. grozījums

6. grozījums

7.a panta 2. punkta c) apakšpunktu groza šādi:

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | maksimumslodzes ierobežošanas produkta iepirkumu veic, izmantojot konkursa procedūru, kurā uzvarētāja izraudzīšanās ir balstīta uz zemākajām izmaksām par iepriekš noteiktu tehnisko un vides kritēriju izpildi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

c)

maksimumslodzes ierobežošanas produkta iepirkumu veic, izmantojot konkursa procedūru, kurā uzvarētāja izraudzīšanās ir balstīta uz zemākajām izmaksām par iepriekš noteiktu tehnisko un vides kritēriju izpildi;

| c) | maksimumslodzes ierobežošanas produkta iepirkumu veic, izmantojot konkursa procedūru, kurā uzvarētāja izraudzīšanās ir balstīta uz zemākajām izmaksām par iepriekš noteiktu tehnisko un vides kritēriju izpildi;
  iepirkuma konkurss var balstīties gan uz fiksētām, gan mainīgām cenām; |
| --- | --- |

c)

maksimumslodzes ierobežošanas produkta iepirkumu veic, izmantojot konkursa procedūru, kurā uzvarētāja izraudzīšanās ir balstīta uz zemākajām izmaksām par iepriekš noteiktu tehnisko un vides kritēriju izpildi;
  iepirkuma konkurss var balstīties gan uz fiksētām, gan mainīgām cenām;

iepirkuma konkurss var balstīties gan uz fiksētām, gan mainīgām cenām;

Pamatojums

Pamatojums

Skatīt 2. punktu (2.11. punkts).

7. grozījums

7. grozījums

19.b panta 3. punktu groza šādi:

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | c) | Dalībvalstis nosaka minimālo un maksimālo atlīdzību par divvirzienu cenu starpības līgumiem, kuros jāatspoguļo tehnoloģijai raksturīgās faktiskās ražošanas izmaksas, lai elektroenerģijas ražotāji tiktu mudināti optimizēt ražošanu. Divvirzienu līgumos norunas cenu nosaka dalībvalstis, ņemot vērā izlīdzinātās izmaksas, kas enerģijas ražošanas procesā rodas konkrētai modernākajai tehnoloģijai, kas ir līguma priekšmets. Izmaksas ietver amortizāciju un atbilstošu peļņu no pašu kapitāla, kā arī parāda kapitālu investīcijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

c)

c)

Dalībvalstis nosaka minimālo un maksimālo atlīdzību par divvirzienu cenu starpības līgumiem, kuros jāatspoguļo tehnoloģijai raksturīgās faktiskās ražošanas izmaksas, lai elektroenerģijas ražotāji tiktu mudināti optimizēt ražošanu. Divvirzienu līgumos norunas cenu nosaka dalībvalstis, ņemot vērā izlīdzinātās izmaksas, kas enerģijas ražošanas procesā rodas konkrētai modernākajai tehnoloģijai, kas ir līguma priekšmets. Izmaksas ietver amortizāciju un atbilstošu peļņu no pašu kapitāla, kā arī parāda kapitālu investīcijām.

Dalībvalstis nosaka minimālo un maksimālo atlīdzību par divvirzienu cenu starpības līgumiem, kuros jāatspoguļo tehnoloģijai raksturīgās faktiskās ražošanas izmaksas, lai elektroenerģijas ražotāji tiktu mudināti optimizēt ražošanu. Divvirzienu līgumos norunas cenu nosaka dalībvalstis, ņemot vērā izlīdzinātās izmaksas, kas enerģijas ražošanas procesā rodas konkrētai modernākajai tehnoloģijai, kas ir līguma priekšmets. Izmaksas ietver amortizāciju un atbilstošu peļņu no pašu kapitāla, kā arī parāda kapitālu investīcijām.

Pamatojums

Pamatojums

Skatīt 2. punktu (2.19. punkts).

3.2.   Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944

7

8. grozījums

8. grozījums

4. pantu groza šādi:

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina to, ka visi lietotāji var iegādāties elektroenerģiju no pašu izvēlēta piegādātāja. Dalībvalstis nodrošina, ka visiem lietotājiem var vienlaicīgi būt vairāk nekā viens elektroenerģijas piegādes līgums un ka šajā nolūkā lietotājiem ir tiesības uz vairāk nekā vienu uzskaites un norēķinu punktu, ko aptver vienotais pieslēgumpunkts viņu objektam. | Dalībvalstis nodrošina to, ka
  elektroenerģijas cenas atspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas (kopā ar atbilstošu peļņas uzcenojumu) un ka
  visi lietotāji var iegādāties elektroenerģiju no pašu izvēlēta piegādātāja. Dalībvalstis nodrošina, ka visiem lietotājiem var vienlaicīgi būt vairāk nekā viens elektroenerģijas piegādes līgums un ka šajā nolūkā lietotājiem ir tiesības uz vairāk nekā vienu uzskaites un norēķinu punktu, ko aptver vienotais pieslēgumpunkts viņu objektam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina to, ka visi lietotāji var iegādāties elektroenerģiju no pašu izvēlēta piegādātāja. Dalībvalstis nodrošina, ka visiem lietotājiem var vienlaicīgi būt vairāk nekā viens elektroenerģijas piegādes līgums un ka šajā nolūkā lietotājiem ir tiesības uz vairāk nekā vienu uzskaites un norēķinu punktu, ko aptver vienotais pieslēgumpunkts viņu objektam.

Dalībvalstis nodrošina to, ka
  elektroenerģijas cenas atspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas (kopā ar atbilstošu peļņas uzcenojumu) un ka
  visi lietotāji var iegādāties elektroenerģiju no pašu izvēlēta piegādātāja. Dalībvalstis nodrošina, ka visiem lietotājiem var vienlaicīgi būt vairāk nekā viens elektroenerģijas piegādes līgums un ka šajā nolūkā lietotājiem ir tiesības uz vairāk nekā vienu uzskaites un norēķinu punktu, ko aptver vienotais pieslēgumpunkts viņu objektam.

elektroenerģijas cenas atspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas (kopā ar atbilstošu peļņas uzcenojumu) un ka

Pamatojums

Pamatojums

Skatīt 2. punktu (2.9. punkts).

9. grozījums

9. grozījums

4.b panta 1. punktu groza šādi:

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka valsts tiesiskais regulējums ļauj piegādātājiem piedāvāt noteikta laika, nemainīgas cenas dinamiskas elektroenerģijas cenas līgumus. Dalībvalstis nodrošina, ka galalietotāji, kuriem ir uzstādīts viedais skaitītājs, var pieprasīt noslēgt dinamiskas elektroenerģijas cenas līgumu un ka visi galalietotāji var pieprasīt noslēgt vismaz vienu gadu ilgu
  noteikta laika, nemainīgas cenas
  elektroenerģijas cenas līgumu ar vismaz vienu piegādātāju un katru piegādātāju, kam ir vairāk nekā 200 000 galalietotāju. | Dalībvalstis nodrošina, ka valsts tiesiskais regulējums ļauj piegādātājiem piedāvāt noteikta laika, nemainīgas cenas dinamiskas elektroenerģijas cenas līgumus. Dalībvalstis nodrošina, ka galalietotāji, kuriem ir uzstādīts viedais skaitītājs, var pieprasīt noslēgt dinamiskas elektroenerģijas cenas līgumu un ka visi galalietotāji var pieprasīt noslēgt vismaz vienu gadu ilgu
  , pieņemamas nemainīgās cenas un noteikta laika
  elektroenerģijas cenas līgumu ar vismaz vienu piegādātāju un katru piegādātāju, kam ir vairāk nekā 200 000 galalietotāju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka valsts tiesiskais regulējums ļauj piegādātājiem piedāvāt noteikta laika, nemainīgas cenas dinamiskas elektroenerģijas cenas līgumus. Dalībvalstis nodrošina, ka galalietotāji, kuriem ir uzstādīts viedais skaitītājs, var pieprasīt noslēgt dinamiskas elektroenerģijas cenas līgumu un ka visi galalietotāji var pieprasīt noslēgt vismaz vienu gadu ilgu
  noteikta laika, nemainīgas cenas
  elektroenerģijas cenas līgumu ar vismaz vienu piegādātāju un katru piegādātāju, kam ir vairāk nekā 200 000 galalietotāju.

noteikta laika, nemainīgas cenas

Dalībvalstis nodrošina, ka valsts tiesiskais regulējums ļauj piegādātājiem piedāvāt noteikta laika, nemainīgas cenas dinamiskas elektroenerģijas cenas līgumus. Dalībvalstis nodrošina, ka galalietotāji, kuriem ir uzstādīts viedais skaitītājs, var pieprasīt noslēgt dinamiskas elektroenerģijas cenas līgumu un ka visi galalietotāji var pieprasīt noslēgt vismaz vienu gadu ilgu
  , pieņemamas nemainīgās cenas un noteikta laika
  elektroenerģijas cenas līgumu ar vismaz vienu piegādātāju un katru piegādātāju, kam ir vairāk nekā 200 000 galalietotāju.

, pieņemamas nemainīgās cenas un noteikta laika

Pamatojums

Pamatojums

Skatīt 2. punktu (2.9. punkts).

10. grozījums

10. grozījums

27.a panta 1. punktu groza šādi:

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis ieceļ pēdējos garantētos piegādātājus vismaz mājsaimniecību lietotājiem. Pēdējos garantētos piegādātājus ieceļ taisnīgā, atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procedūrā. | Dalībvalstis ieceļ pēdējos garantētos piegādātājus vismaz mājsaimniecību lietotājiem. Pēdējos garantētos piegādātājus ieceļ taisnīgā, atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procedūrā.
  Visiem enerģijas piegādātājiem jābūt pieejamiem kā pēdējiem garantētajiem piegādātājiem atbilstoši savai tirgus daļai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstis ieceļ pēdējos garantētos piegādātājus vismaz mājsaimniecību lietotājiem. Pēdējos garantētos piegādātājus ieceļ taisnīgā, atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procedūrā.

Dalībvalstis ieceļ pēdējos garantētos piegādātājus vismaz mājsaimniecību lietotājiem. Pēdējos garantētos piegādātājus ieceļ taisnīgā, atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procedūrā.
  Visiem enerģijas piegādātājiem jābūt pieejamiem kā pēdējiem garantētajiem piegādātājiem atbilstoši savai tirgus daļai.

Visiem enerģijas piegādātājiem jābūt pieejamiem kā pēdējiem garantētajiem piegādātājiem atbilstoši savai tirgus daļai.

Pamatojums

Pamatojums

Ir taisnīgi, ka visus enerģijas piegādātājus var iecelt par pēdējo garantēto piegādātāju.

11. grozījums

11. grozījums

27.a panta 2. punktu groza šādi:

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Galalietotāji, kurus pārceļ pēdējiem garantētajiem piegādātājiem, nezaudē savas lietotāju tiesības, jo īpaši tās tiesības, kas noteiktas 4., 10., 11., 12., 14., 18. un 26. pantā. | Galalietotāji, kurus pārceļ pēdējiem garantētajiem piegādātājiem, nezaudē savas lietotāju tiesības, jo īpaši tās tiesības, kas noteiktas 4., 10., 11., 12., 14., 18. un 26. pantā.


  Pēdējā garantētā piegādātāja līguma nosacījumi nedrīkst būt diskriminējoši vai atturoši. Līguma nosacījumos jāatspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas (kā arī atbilstošs uzcenojums). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Galalietotāji, kurus pārceļ pēdējiem garantētajiem piegādātājiem, nezaudē savas lietotāju tiesības, jo īpaši tās tiesības, kas noteiktas 4., 10., 11., 12., 14., 18. un 26. pantā.

Galalietotāji, kurus pārceļ pēdējiem garantētajiem piegādātājiem, nezaudē savas lietotāju tiesības, jo īpaši tās tiesības, kas noteiktas 4., 10., 11., 12., 14., 18. un 26. pantā.

Pēdējā garantētā piegādātāja līguma nosacījumi nedrīkst būt diskriminējoši vai atturoši. Līguma nosacījumos jāatspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas (kā arī atbilstošs uzcenojums).

Pēdējā garantētā piegādātāja līguma nosacījumi nedrīkst būt diskriminējoši vai atturoši. Līguma nosacījumos jāatspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas (kā arī atbilstošs uzcenojums).

Pamatojums

Pamatojums

Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret klientiem.

12. grozījums

12. grozījums

66.a pantu groza šādi:

1.–4. punktu aizstāj ar šādiem:

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.
     
  Komisija ar lēmumu var izsludināt reģionālu vai Savienības mēroga elektroenerģijas cenu krīzi, ja izpildās šādi nosacījumi:










  a) | ļoti augstas cenas elektroenerģijas vairumtirgos, kas vismaz divarpus reizes pārsniedz vidējo cenu iepriekšējos piecos gados un kas, paredzams, saglabāsies vismaz 6 mēnešus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.
     
  Komisija ar lēmumu var izsludināt reģionālu vai Savienības mēroga elektroenerģijas cenu krīzi, ja izpildās šādi nosacījumi:

a)

ļoti augstas cenas elektroenerģijas vairumtirgos, kas vismaz divarpus reizes pārsniedz vidējo cenu iepriekšējos piecos gados un kas, paredzams, saglabāsies vismaz 6 mēnešus;

| b) | ir vērojams straujš elektroenerģijas mazumtirdzniecības cenu pieaugums vismaz par 70 %, kas, paredzams, saglabāsies vismaz 6 mēnešus; kā arī |
| --- | --- |

b)

ir vērojams straujš elektroenerģijas mazumtirdzniecības cenu pieaugums vismaz par 70 %, kas, paredzams, saglabāsies vismaz 6 mēnešus; kā arī

| c) | elektroenerģijas cenu pieaugums negatīvi ietekmē ekonomiku kopumā. |
| --- | --- |

c)

elektroenerģijas cenu pieaugums negatīvi ietekmē ekonomiku kopumā.

1.
     
  Ja izpildās šādi nosacījumi:

| | ļoti augstas cenas elektroenerģijas vairumtirgos: vidējā cena par megavatu divus mēnešus pēc kārtas ir vismaz 100 EUR. |
| --- | --- |

ļoti augstas cenas elektroenerģijas vairumtirgos: vidējā cena par megavatu divus mēnešus pēc kārtas ir vismaz 100 EUR.

2.
     
  Lēmumā, ar ko izsludina reģionālu vai Savienības mēroga elektroenerģijas cenu krīzi, Komisija norāda minētā lēmuma spēkā esības termiņu, kas var būt līdz vienam gadam.

2.
     
  Dalībvalstis 1. punktā minētā nosacījuma esamības laikā izņēmuma kārtā un uz laiku var noteikt par izmaksām zemāku elektroenerģijas piegādes cenu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | mājsaimniecībām noteiktā cena attiecas tikai uz maksimāli 80 % no mājsaimniecību vidējā patēriņa un saglabā stimulu samazināt pieprasījumu; |
| --- | --- |

a)

mājsaimniecībām noteiktā cena attiecas tikai uz maksimāli 80 % no mājsaimniecību vidējā patēriņa un saglabā stimulu samazināt pieprasījumu;

| b) | cena nedrīkst pārsniegt 10 centus par kilovatstundu; |
| --- | --- |

b)

cena nedrīkst pārsniegt 10 centus par kilovatstundu;

| c) | starp piegādātājiem nav diskriminācijas; |
| --- | --- |

c)

starp piegādātājiem nav diskriminācijas;

| d) | ja piegādātāji var pierādīt, ka tie veic piegādes zem pašizmaksas, piegādātāji par to saņem kompensāciju. |
| --- | --- |

d)

ja piegādātāji var pierādīt, ka tie veic piegādes zem pašizmaksas, piegādātāji par to saņem kompensāciju.

| e) | visi piegādātāji ir tiesīgi iesniegt piedāvājumus par elektroenerģijas piegādes cenu, kas ir zemāka par pašizmaksu, pamatojoties uz vienādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

e)

visi piegādātāji ir tiesīgi iesniegt piedāvājumus par elektroenerģijas piegādes cenu, kas ir zemāka par pašizmaksu, pamatojoties uz vienādiem nosacījumiem.

3.
     
  Ja Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis uz šā lēmuma spēkā esības laiku drīkst piemērot mērķtiecīgu publisko intervenci cenu noteikšanā elektroenerģijas piegādei maziem un vidējiem uzņēmumiem. Šāda publiskā intervence:

| a) | nepārsniedz 70 % no saņēmēja patēriņa tajā pašā iepriekšējā gada periodā un saglabā stimulu samazināt pieprasījumu; |
| --- | --- |

a)

nepārsniedz 70 % no saņēmēja patēriņa tajā pašā iepriekšējā gada periodā un saglabā stimulu samazināt pieprasījumu;

| b) | atbilst 5. panta 4. un 7. punkta nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

atbilst 5. panta 4. un 7. punkta nosacījumiem;

| c) | attiecīgā gadījumā atbilst 4. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā atbilst 4. punkta nosacījumiem.

4.
     
  Ja Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis uz minētā lēmuma spēkā esības laiku, atkāpjoties no 5. panta 7. punkta c) apakšpunkta, piemērojot mērķtiecīgas publiskās intervences cenu noteikšanā elektroenerģijas piegādei saskaņā ar 5. panta 6. punktu vai šā panta 3. punktu, izņēmuma kārtā un uz laiku drīkst noteikt elektroenerģijas piegādes cenu, kas ir zem pašizmaksas, ja izpildās šādi nosacījumi:

| a) | mājsaimniecībām noteiktā cena attiecas tikai uz maksimāli 80 % no mājsaimniecību vidējā patēriņa un saglabā stimulu samazināt pieprasījumu; |
| --- | --- |

a)

mājsaimniecībām noteiktā cena attiecas tikai uz maksimāli 80 % no mājsaimniecību vidējā patēriņa un saglabā stimulu samazināt pieprasījumu;

| b) | starp piegādātājiem nav diskriminācijas; |
| --- | --- |

b)

starp piegādātājiem nav diskriminācijas;

| c) | piegādātāji saņem kompensāciju par piegādi zem pašizmaksas; kā arī |
| --- | --- |

c)

piegādātāji saņem kompensāciju par piegādi zem pašizmaksas; kā arī

| d) | visi piegādātāji ir tiesīgi iesniegt piedāvājumus par elektroenerģijas piegādes cenu, kas ir zemāka par pašizmaksu, pamatojoties uz vienādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

d)

visi piegādātāji ir tiesīgi iesniegt piedāvājumus par elektroenerģijas piegādes cenu, kas ir zemāka par pašizmaksu, pamatojoties uz vienādiem nosacījumiem.

3.
     
  Kompensācija, kas paredzēta 2. punkta d) apakšpunktā, jāfinansē no tirgus ieņēmumu maksimālās robežvērtības ieņēmumiem par elektroenerģiju, kas ražota, izmantojot inframarginālās tehnoloģijas.

Pamatojums

Pamatojums

Pašreizējās enerģijas cenas liecina, ka atbilstošu tirgus izkropļojumu gadījumā ir vajadzīgi pasākumi, lai nodrošinātu enerģijas pamatapgādi ne tikai privātajām mājsaimniecībām, bet arī uzņēmumiem. Tomēr 66.a pantā Komisijas ierosinātais mehānisms ir sarežģīts un neefektīvs. Tajā pašā laikā pasākuma līdzfinansēšana ir pilnībā izslēgta.

Mēs ierosinām vienkāršu, bet efektīvu mehānismu, kas veidots, pamatojoties uz Austrijas likumu (Stromkostenzuschussgesetz). Tas varētu stāties spēkā automātiski, un tas būtu jāfinansē, izmantojot negaidītu virspeļņu.

Stromkostenzuschussgesetz

| — | Elektroenerģijas cena par pamatpiegādes daudzuma iegādi nedrīkst pārsniegt neto cenu, proti, 10 centus par kWh. |
| --- | --- |

—

Elektroenerģijas cena par pamatpiegādes daudzuma iegādi nedrīkst pārsniegt neto cenu, proti, 10 centus par kWh.

| — | Ja vidējā elektroenerģijas apmaiņas cena divos secīgos mēnešos ir lielāka par 100 EUR/MWh, piegādātājiem, kuriem ir jāpiedāvā cenas, kas ir zemākas par faktiskajām iepirkuma izmaksām, ir tiesības uz kompensāciju par diferencētām izmaksām. |
| --- | --- |

—

Ja vidējā elektroenerģijas apmaiņas cena divos secīgos mēnešos ir lielāka par 100 EUR/MWh, piegādātājiem, kuriem ir jāpiedāvā cenas, kas ir zemākas par faktiskajām iepirkuma izmaksām, ir tiesības uz kompensāciju par diferencētām izmaksām.

| — | Enerģijas piegādātājiem ir jāsniedz pierādījumi par izmaksām. |
| --- | --- |

—

Enerģijas piegādātājiem ir jāsniedz pierādījumi par izmaksām.

| — | Šī “cenu bremzēšana” tiek finansēta, izmantojot ieņēmumu atlikumu inframarginālās ražošanas jomā. |
| --- | --- |

—

Šī “cenu bremzēšana” tiek finansēta, izmantojot ieņēmumu atlikumu inframarginālās ražošanas jomā.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Publiskie ieguldījumi enerģētikas infrastruktūrā kā daļa no klimata pārmaiņu problemātikas risinājuma” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 486, 21.12.2022., 67. lpp.) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Elektroenerģijas tirgus īstermiņa intervences un ilgtermiņa uzlabojumi elektroenerģijas tirgus modelī: rīcības virziens”
  ” (COM(2022) 236 final) (OV C 75, 28.2.2023., 185. lpp.).

1

(2)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/INSR23_03/INSR_Energy_Union_LV.pdf

2

(3)  Izdevīguma secība: spēkstaciju secība, kuras pamatā ir to robežizmaksas, sākot ar zemākajām robežizmaksām un beidzot ar augstākajām robežizmaksām. Tādējādi spēkstacijas ar augstākām robežizmaksām tiek pievienotas, līdz pieprasījums ir apmierināts. Secība ir šāda: atjaunīgā enerģija, kodolenerģija, ogles, nafta un gāze. Pašreizējā elektroenerģijas tirgus modelī cenu ar tās robežizmaksām nosaka izdevīguma secībā pēdējā spēkstacija (galvenokārt gāze).

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/IP_23_1591

4

(5)  Neliels tirgus dalībnieks ir, piemēram, pašvaldība, enerģijas kooperatīvs vai reģions, kas elektroenerģiju ražo, izmantojot vēju un/vai sauli, un kas piegādā daļu šīs elektroenerģijas tīklam, nevis izmanto to visu tieši.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/943 (2019. gada 5. jūnijs) par elektroenerģijas iekšējo tirgu (OV L 158, 14.6.2019., 54. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

Valdības centralizēti radīta e-mehānisma priekšrocības

Image 1

| — | Iepirkumi par dažādām cenām atkarībā no iegādes avotiem






  — | Ļauj tirgus dalībniekiem piedalīties konkursā un nodrošina noteiktību tirgū, |
| --- | --- | --- |

—

Iepirkumi par dažādām cenām atkarībā no iegādes avotiem

—

Ļauj tirgus dalībniekiem piedalīties konkursā un nodrošina noteiktību tirgū,

| — | Pārdošana par ilgtermiņā nemainīgu cenu






  — | Labi tirgum un labi patērētājiem, |
| --- | --- | --- |

—

Pārdošana par ilgtermiņā nemainīgu cenu

—

Labi tirgum un labi patērētājiem,

| — | Nodrošina piegādes drošību, pamatojoties uz piemērotu energoresursu struktūru






  — | Ņem vērā un ietekmē starptautisku degvielas ieguvi, |
| --- | --- | --- |

—

Nodrošina piegādes drošību, pamatojoties uz piemērotu energoresursu struktūru

—

Ņem vērā un ietekmē starptautisku degvielas ieguvi,

| — | Nodrošina, ka elektroenerģijas pieprasījumu var apmierināt, ņemot vērā prognozēto tā pieaugumu 2–3 reižu apmērā (elektrifikācija), |
| --- | --- |

—

Nodrošina, ka elektroenerģijas pieprasījumu var apmierināt, ņemot vērā prognozēto tā pieaugumu 2–3 reižu apmērā (elektrifikācija),

| — | Finansē, ievieš un pārvalda jaunas tehnoloģijas, ņemot vērā pašreizējo un gaidāmo izaugsmi virzībā uz ilgtspēju, |
| --- | --- |

—

Finansē, ievieš un pārvalda jaunas tehnoloģijas, ņemot vērā pašreizējo un gaidāmo izaugsmi virzībā uz ilgtspēju,

| — | Ļauj valdībai veikt kontroli un nodrošina tirgus brīvību. |
| --- | --- |

—

Ļauj valdībai veikt kontroli un nodrošina tirgus brīvību.

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/127 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/127

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Ūdeņraža banku”

(COM(2023) 156 final)

(2023/C 293/18)

| Ziņotājs: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Thomas KATTNIG

Thomas KATTNIG

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 2.5.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 16.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 162/0/2 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 2.5.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

16.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

162/0/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri izveidot Eiropas Ūdeņraža banku (EŪB) un aicina Komisiju, ņemot vērā atzinumā par ES Ūdeņraža stratēģiju izklāstītās detalizētās piezīmes un ieteikumus, precizēt tālāk izklāstītos aspektus vai ņemt tos vērā EŪB radīšanā un īstenošanā no ekonomikas, vides un sociālās politikas perspektīvas. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri izveidot Eiropas Ūdeņraža banku (EŪB) un aicina Komisiju, ņemot vērā atzinumā par ES Ūdeņraža stratēģiju izklāstītās detalizētās piezīmes un ieteikumus, precizēt tālāk izklāstītos aspektus vai ņemt tos vērā EŪB radīšanā un īstenošanā no ekonomikas, vides un sociālās politikas perspektīvas.

| 1.2. | EESK uzsver, ka fosilo kurināmo nedrīkst subsidēt ar ES līdzekļiem. Tāpēc nekaitēšanas princips jāpiemēro arī ar EŪB saistītajiem līdzekļiem: ūdeņradis (H2) ir jāfinansē no ES līdzekļiem tikai tad, ja izmantotā elektroenerģija nāk no avotiem, kas ir saderīgi ar Taksonomijas regulu un tiek uzskatīti par tādiem, kas sniedz ievērojamu ieguldījumu dekarbonizācijā. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzsver, ka fosilo kurināmo nedrīkst subsidēt ar ES līdzekļiem. Tāpēc nekaitēšanas princips jāpiemēro arī ar EŪB saistītajiem līdzekļiem: ūdeņradis (H2

| 1.3. | EŪB finansēšanā par prioritāti būtu jānosaka zaļā H2 ražošana, un tam jābūt saderīgam ar ES noteikumiem par ūdeņradi. EESK uzskata: lai pēc iespējas labāk pārvaldītu pieprasījumu un pieejamību grūti elektrificējamās nozarēs (it īpaši tērauda nozarē), EŪB jābūt pieprasījuma pārvaldības instrumentam. Turklāt kopīgam iepirkuma mehānismam grūti elektrificējamās nozarēs būtu jāpalīdz izvairīties no Eiropas iekšējās cenu konkurences, it sevišķi uzsākšanas posmā. |
| --- | --- |

1.3.

EŪB finansēšanā par prioritāti būtu jānosaka zaļā H2

| 1.4. | EESK iebilst pret to, ka energoietilpīgiem elektrolīzes procesiem tiek izmantoti [neatjaunīgie] energoresursi no Eiropas elektrotīkliem, tādējādi palielinot kopējo pieprasījumu pēc enerģijas. EESK uzsver nepieciešamību veicināt H2 izmantošanu saistībā ar atjaunīgo energoresursu attīstību un pievērsties tam tikai tad, ja tieša elektrifikācija nav iespējama. |
| --- | --- |

1.4.

EESK iebilst pret to, ka energoietilpīgiem elektrolīzes procesiem tiek izmantoti [neatjaunīgie] energoresursi no Eiropas elektrotīkliem, tādējādi palielinot kopējo pieprasījumu pēc enerģijas. EESK uzsver nepieciešamību veicināt H2

| 1.5. | Vairāku krīžu laikā ir būtiski pilnībā izpētīt darbvietu radīšanas potenciālu nozarēs, kas attīstās. Tāpēc EESK prasa Komisijai veikt analīzi, lai lejupslīdē esošajās nozarēs apzinātu tās darba ņēmēju prasmes, kuras būtu noderīgas jaunajās darbvietās H2 nozarē. |
| --- | --- |

1.5.

Vairāku krīžu laikā ir būtiski pilnībā izpētīt darbvietu radīšanas potenciālu nozarēs, kas attīstās. Tāpēc EESK prasa Komisijai veikt analīzi, lai lejupslīdē esošajās nozarēs apzinātu tās darba ņēmēju prasmes, kuras būtu noderīgas jaunajās darbvietās H2

| 1.6. | Saskaņā ar plānu REPowerEU līdz 2030. gadam būtu jāpanāk, ka ES spēj ražot 10 miljonus tonnu zaļā H2. Prioritāte būtu jāpiešķir Eiropas ražošanas spēju attīstības un paplašināšanas paātrināšanai, lai panāktu enerģētisko neatkarību un nepieļautu jaunas stratēģiskas atkarības radīšanu. |
| --- | --- |

1.6.

Saskaņā ar plānu REPowerEU

2

| 1.7. | EESK uzskata, ka atbalstāmo projektu izmaksu lietderībai nevajadzētu būt vienīgajam faktoram, ko ņem vērā, izstrādājot EŪB finansējuma piešķiršanas pamatnostādnes. Drīzāk būtu jāiekļauj vairāki citi kvalitātes kritēriji, tostarp vides un sociālās ilgtspējas standarti. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzskata, ka atbalstāmo projektu izmaksu lietderībai nevajadzētu būt vienīgajam faktoram, ko ņem vērā, izstrādājot EŪB finansējuma piešķiršanas pamatnostādnes. Drīzāk būtu jāiekļauj vairāki citi kvalitātes kritēriji, tostarp vides un sociālās ilgtspējas standarti.

| 1.8. | EESK uzskata, ka ir jāturpina stiprināt pašreizējo ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS); tas ietver efektīvus aizsardzības pasākumus, kas vērsti uz importu (ievedkorekcijas mehānisms). Prognozējama un mazāk svārstīga cenu attīstība var palīdzēt rūpēties par investīciju noteiktību, lai veiktu vajadzīgās investīcijas zaļajā H2. Komisijas galvenajām prioritātēm vajadzētu būt investīciju drošības garantēšanai saskaņā ar ES ETS, dabasgāzes subsīdiju atcelšanai un pētniecības, tehnoloģiju un inovācijas atbalsta sniegšanai zaļā H2 ražošanas un sadales tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzskata, ka ir jāturpina stiprināt pašreizējo ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS); tas ietver efektīvus aizsardzības pasākumus, kas vērsti uz importu (ievedkorekcijas mehānisms). Prognozējama un mazāk svārstīga cenu attīstība var palīdzēt rūpēties par investīciju noteiktību, lai veiktu vajadzīgās investīcijas zaļajā H2

2

| 1.9. | EESK uzsver, ka H2 izmantošanā jāpiemēro augstas tehniskās drošības prasības, it īpaši attiecībā uz ekspluatācijā esošām iekārtām, un ka būs jāparedz nosacījumi un uzraudzība, lai apzinātu un samazinātu riskus. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzsver, ka H2

| 1.10. | EESK pauž nožēlu par to, ka pietiekama vērība nav veltīta stratēģijas īstenošanai dažādās nozarēs, un aicina šajā pārveides procesā aktīvāk iesaistīt sabiedrību – gan uzņēmumu, gan arī politiskajā līmenī. Tāpat EESK aicina Komisiju novērtēt zaļā H2 attīstības ietekmi uz mājsaimniecību enerģijas izmaksām. |
| --- | --- |

1.10.

EESK pauž nožēlu par to, ka pietiekama vērība nav veltīta stratēģijas īstenošanai dažādās nozarēs, un aicina šajā pārveides procesā aktīvāk iesaistīt sabiedrību – gan uzņēmumu, gan arī politiskajā līmenī. Tāpat EESK aicina Komisiju novērtēt zaļā H2

| 1.11. | EESK iesaka Komisijai, pamatojoties uz emisiju samazināšanas plāniem un mērķrādītājiem, precizēt rūpniecības pārejas periodus atbilstīgi nozares vajadzībām. Ir jāatbalsta tērauda un cementa ražošanas un ķīmiskās rūpniecības energosistēmu un ražošanas metožu, kā arī transporta sektoru pārveidošana. EESK uzsver, ka pretējā gadījumā šīs nozares, kas rada lielas CO2 emisijas, var nepārdzīvot pārmaiņas. |
| --- | --- |

1.11.

EESK iesaka Komisijai, pamatojoties uz emisiju samazināšanas plāniem un mērķrādītājiem, precizēt rūpniecības pārejas periodus atbilstīgi nozares vajadzībām. Ir jāatbalsta tērauda un cementa ražošanas un ķīmiskās rūpniecības energosistēmu un ražošanas metožu, kā arī transporta sektoru pārveidošana. EESK uzsver, ka pretējā gadījumā šīs nozares, kas rada lielas CO2

| 1.12. | EESK uzskata, ka Eiropas Ūdeņraža bankai sadarbībā ar dalībvalstīm un to iestādēm, kā arī ar citiem ES finansēšanas instrumentiem un iestādēm būtu jānodrošina, ka finansējums tiek koordinēts tā, lai pēc iespējas palielinātu to nodrošinātos ieguvumus un vienlaikus nepieļautu pārmērīgu finansēšanu. |
| --- | --- |

1.12.

EESK uzskata, ka Eiropas Ūdeņraža bankai sadarbībā ar dalībvalstīm un to iestādēm, kā arī ar citiem ES finansēšanas instrumentiem un iestādēm būtu jānodrošina, ka finansējums tiek koordinēts tā, lai pēc iespējas palielinātu to nodrošinātos ieguvumus un vienlaikus nepieļautu pārmērīgu finansēšanu.

| 1.13. | EESK uzskata, ka Eiropas Ūdeņraža bankai būtu jāiekļauj tādi noteikumi par dominējošo atalgojumu, darbaspēka pilnveidošanu un māceklību, kas būtu līdzīgi ASV inflācijas samazināšanas akta noteikumiem. |
| --- | --- |

1.13.

EESK uzskata, ka Eiropas Ūdeņraža bankai būtu jāiekļauj tādi noteikumi par dominējošo atalgojumu, darbaspēka pilnveidošanu un māceklību, kas būtu līdzīgi ASV inflācijas samazināšanas akta noteikumiem.

| 1.14. | EESK piekrīt EŪB idejai, ka ir jārada stimuli H2 tirgus izveidei. Plānotā noteikumu pastiprināšana attiecībā uz vertikāli integrētu uzņēmumu īpašumtiesību nodalīšanu ierobežos daudzus pašvaldību projektus. Tas kavētu H2 nozares uzplaukumu un liktu priekšlaikus izbeigt vietējā mērogā integrētus pašvaldību sabiedrisko pakalpojumu projektus. |
| --- | --- |

1.14.

EESK piekrīt EŪB idejai, ka ir jārada stimuli H2

2

| 1.15. | EESK aicina rūpēties par to, ka EŪB finansēšanas programmu ietvaros publiskie un pašvaldību uzņēmumi nenonāk nelabvēlīgākā situācijā salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kas darbojas tirgū. |
| --- | --- |

1.15.

EESK aicina rūpēties par to, ka EŪB finansēšanas programmu ietvaros publiskie un pašvaldību uzņēmumi nenonāk nelabvēlīgākā situācijā salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kas darbojas tirgū.

| 1.16. | EESK uzskata, ka Eiropas enerģētikas pārkārtošana var būt sekmīga tikai tad, ja arī izejvielu un it īpaši enerģijas globālā tirdzniecība balstās uz ekoloģiskās un sociālās ilgtspējas principiem, kā arī atjaunīgo energoresursu veicināšanu. |
| --- | --- |

1.16.

EESK uzskata, ka Eiropas enerģētikas pārkārtošana var būt sekmīga tikai tad, ja arī izejvielu un it īpaši enerģijas globālā tirdzniecība balstās uz ekoloģiskās un sociālās ilgtspējas principiem, kā arī atjaunīgo energoresursu veicināšanu.

2.   Ievads

Ievads

| 2.1. | Paziņojumā par EŪB (1) ir izklāstītas vispārīgas idejas par EŪB kā tāda finanšu instrumenta izstrādi, kas Eiropas Savienībā stimulētu un veicinātu zaļā H2 ražošanu un importu, kā arī publiskā un privātā sektora finansējumu un tādējādi H2 tirgus un vērtības ķēdes izveidi. Tāpēc EŪB nav banka. Iniciatīva paredz četrus EŪB pīlārus, kuriem būtu jāsāk darboties līdz 2023. gada beigām. Paredzēts, ka EŪB segs izmaksu atšķirību starp zaļo H2 un fosilo kurināmo sākotnējiem projektiem, izmantojot izsoļu sistēmu un fiksētu maksu par H2 kilogramu laikposmā, kas nepārsniedz 10 gadus. Ir plānota sistēma, lai nodrošinātu pārredzamību un koordināciju attiecībā uz pieejamību, kā arī vienošanās vai nolīgumi ar trešām valstīm, lai iegūtu H2. |
| --- | --- |

2.1.

Paziņojumā par EŪB (1

2

2

2

2 kilogr

2

| 2.2. | Paziņojumā trūkst skaidras saiknes starp ES politiku H2 jomā un atvērtās autonomijas stratēģisko pieeju, kā arī ES rūpniecības un konkurences politiku. Tajā ir tikai nedaudz informācijas par to, kā izlietot resursus no inovācijas līdzekļiem, kā plānots pārdalīt resursus un kāda ir paredzamā saikne starp publiskajām un privātajām investīcijām. Tāpat nav noteiktas prioritātes zaļā H2 ražošanai, izmantošanai un sadalei. |
| --- | --- |

2.2.

Paziņojumā trūkst skaidras saiknes starp ES politiku H2

2

| 2.3. | EŪB budžets ir 3 miljardi EUR, un tās mērķis ir palīdzēt attīstīt H2 tirgu, samazināt atkarību no fosilā kurināmā un līdz 2040. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz nulles līmenim. Tiek lēsts, ka H2 ražošanas attīstībai nepieciešamie ieguldījumi ir 335–471 miljards EUR (2), un tas nozīmē, ka lielāko daļu nepieciešamā finansējuma ir jānodrošina dalībvalstīm un privātiem avotiem, pat ja tiek ņemts vērā arī cits pieejamais ES finansējums. |
| --- | --- |

2.3.

EŪB budžets ir 3 miljardi EUR, un tās mērķis ir palīdzēt attīstīt H2

2

2

| 2.4. | Šai sakarā Komisija uzsver, ka zaļajam H2 ir būtiska nozīme viedas, labāk integrētas, optimizētas, drošas un neatkarīgas energosistēmas izveidē. Zaļajam H2 un tā vērtības ķēdei var izrādīties būtiska nozīme atjaunīgās enerģijas plūsmu svārstību līdzsvarošanā un mērķtiecīgā tādu nozaru energoapgādē, kuras ir sarežģīti vai neiespējami elektrificēt. |
| --- | --- |

2.4.

Šai sakarā Komisija uzsver, ka zaļajam H2

2

| 2.5. | H2 var ražot dažādos veidos, taču nereti tie nav nedz klimatam nekaitīgi, nedz zaļi, nedz klimatneitrāli risinājumi. Izšķirošais faktors ir enerģijas avots, ko izmanto ūdeņraža ražošanai, piemēram, “brūno” H2 iegūst, gazificējot ogles, “pelēko” H2 ražo, izmantojot fosilo enerģiju, savukārt “sarkano” H2 ražo, izmantojot kodolenerģiju. “Zilā” H2 ražošana rada lielu metāna daudzumu (radītais oglekļa dioksīds tiek uztverts un uzglabāts). Tomēr zaļais ūdeņradis ir bez izņēmumiem tikai “zaļais” H2, ko ražo, izmantojot no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas (vēja, ūdens vai saules enerģijas) pārpalikumu (3). Šajā saistībā EESK norāda uz savu atzinumu TEN/718 (4), kurā tā atzinīgi vērtējusi Komisijas skaidrojumus par tīra H2 definīciju. Tomēr Komiteja arī norāda, ka īstermiņā un vidējā termiņā stratēģija paliks atvērta iespējai izmantot arī citus mazoglekļa H2 veidus, kas iegūti no fosilā kurināmā, izmantojot oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu; tā ir tehnoloģija, kas joprojām tiek izmantota. Visā pasaulē pašlaik ar zaļo H2 var apmierināt tikai 1 % no enerģijas vajadzībām – tas ir ļoti rets, ierobežots un līdz ar to stratēģisks resurss. |
| --- | --- |

2.5.

H2

2

2

2

2

2

3

4

2

2

2

| 2.6. | Plāna REPowerEU priekšlikumā Komisija aicināja paātrināt H2 tehnoloģijas izstrādi līdz 2023. gada vasarai, lai līdz 2030. gadam izveidotu infrastruktūru 20 miljonu tonnu H2 ražošanai, importēšanai un transportēšanai (5). |
| --- | --- |

2.6.

Plāna REPowerEU

2

2

5

| 2.7. | Programmas InvestEU mērķis ir atbalstīt publiskā un privātā sektora investīcijas klimatam draudzīgās tehnoloģijās, tostarp H2 piedziņas tehnoloģijās. Zaļā kursa industriālajā plānā ierosināts vienkāršot InvestEU procedūras un pielāgot tās pašreizējām vajadzībām. Inovāciju fonda mērķis ir atbalstīt novatoriskas tehnoloģijas un risinājumus, kas palīdz dekarbonizēt energoietilpīgas nozares un paplašināt atjaunīgās enerģijas izmantošanu un enerģijas uzkrāšanu. Saskaņā ar Zaļā kursa industriālo plānu šajā desmitgadē šim nolūkam tiks piešķirti 40 miljardi EUR. EŪB nodrošinās 3 miljardus EUR ES H2 tirgus attīstības atbalstam. Tāpēc lielāko daļu nepieciešamo investīciju ir jāsedz dalībvalstīm un privātiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

2.7.

Programmas InvestEU

2

InvestEU

2

| 2.8. | Saskaņā ar Hydrogen Europe aplēsēm ES H2 ražošana radīs aptuveni 1 miljonu jaunu darbvietu, tostarp aptuveni 150 000 augsti kvalificētu darbvietu. |
| --- | --- |

2.8.

Saskaņā ar Hydrogen Europe

2

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

Atbalsts zaļajam ūdeņradim bez izņēmumiem

Atbalsts zaļajam ūdeņradim bez izņēmumiem

| 3.1. | EESK uzsver, ka fosilo kurināmo nedrīkst subsidēt ar ES līdzekļiem. Tāpēc nekaitēšanas princips, kas skaidri noteikts ES taksonomijā, ir jāpiemēro arī finansējumam, kas saistīts ar EŪB. EESK uzsver, ka H2 elektrolīze ir jāfinansē no ES līdzekļiem tikai tad, ja šim nolūkam izmantotā elektroenerģija (6) nāk no avota, kas ir saderīgs ar Taksonomijas regulu un tiek uzskatīts par būtisku ieguldījumu dekarbonizācijā. Šai sakarā EESK uzsver, ka EŪB prioritātei jābūt zaļajam H2 kā vienīgajam risinājumam, kas saderīgs ar klimatneitralitātes mērķiem (7). |
| --- | --- |

3.1.

EESK uzsver, ka fosilo kurināmo nedrīkst subsidēt ar ES līdzekļiem. Tāpēc nekaitēšanas princips, kas skaidri noteikts ES taksonomijā, ir jāpiemēro arī finansējumam, kas saistīts ar EŪB. EESK uzsver, ka H2

6

2

7

| 3.2. | Tālākā nākotnē finansiāls atbalsts būtu jāpiešķir tikai zaļā H2 ražošanai. Pirmo izsoli, ko Komisija ir izsludinājusi 2023. gada rudenī zaļā H2 ražošanas atbalstam, EESK iesaka attiecināt tikai uz tā dēvētajām grūti elektrificējamām nozarēm. |
| --- | --- |

3.2.

Tālākā nākotnē finansiāls atbalsts būtu jāpiešķir tikai zaļā H2

2

| 3.3. | Vienlaikus EESK atzīst, ka “zilā” H2 izmantošana būs nepieciešama, kamēr tas būs pieejams pietiekamā daudzumā un par pieņemamu cenu. Lai pārvaldītu pieprasījumu, Eiropas Ūdeņraža bankai būtu jākalpo par pieprasījuma apkopošanas instrumentu, šajā nolūkā sniedzot un apkopojot pārskatu par H2 pieprasījumu un pieejamību grūti elektrificējamās nozarēs, lai piegādes cena būtu pēc iespējas zemāka, un tas nozīmē, ka EŪB darbosies līdzīgi kā ES Enerģijas platforma, kā ierosināts paziņojumā par EŪB. |
| --- | --- |

3.3.

Vienlaikus EESK atzīst, ka “zilā” H2

2

| 3.4. | EESK piekrīt paziņojumā par EŪB teiktajam, ka kopīgs H2 iepirkuma mehānisms grūti elektrificējamās nozarēs varētu palīdzēt izvairīties no konkurences Eiropā un tā vietā veicināt kopīgu iepirkumu. Šāds kopīgais iepirkums varētu palīdzēt veidot pirmās funkcionējošās vērtības ķēdes importam uz ES. EESK norāda: lai uzņemtos atbildību gan par finansēšanu, gan koordinēšanu, Eiropas Ūdeņraža bankai būs jāiegūst ievērojamas profesionālās spējas vairākās dažādās jomās. |
| --- | --- |

3.4.

EESK piekrīt paziņojumā par EŪB teiktajam, ka kopīgs H2

| 3.5. | EESK iebilst pret to, ka energoietilpīgiem elektrolīzes procesiem tiek izmantota Eiropas elektrotīklos esošā enerģija, kas iegūta no neatjaunīgiem energoresursiem, un tādējādi palielinās kopējais enerģijas pieprasījums; tā vietā ir vajadzīgi skaidri un pārredzami noteikumi, lai zaļā H2 ražošanas paplašināšanai izmantotu tikai atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas pārpalikumu. EESK uzsver nepieciešamību veicināt H2 izmantošanu saistībā ar atjaunīgo energoresursu attīstību un pievērsties tam tikai tad, ja tieša elektrifikācija nav iespējama. |
| --- | --- |

3.5.

EESK iebilst pret to, ka energoietilpīgiem elektrolīzes procesiem tiek izmantota Eiropas elektrotīklos esošā enerģija, kas iegūta no neatjaunīgiem energoresursiem, un tādējādi palielinās kopējais enerģijas pieprasījums; tā vietā ir vajadzīgi skaidri un pārredzami noteikumi, lai zaļā H2

2

| 3.6. | Kā norādīts Ūdeņraža ceļvedī Eiropai (8), zaļais H2 nav piemērots, lai galapatērētājs to plaši izmantotu ikdienā, it īpaši privātā transporta un apkures sistēmu jomā. |
| --- | --- |

3.6.

Kā norādīts Ūdeņraža ceļvedī Eiropai (8

2

| 3.7. | EESK uzskata, ka atbalstāmo projektu izmaksu lietderībai nevajadzētu būt vienīgajam faktoram, ko ņem vērā, izstrādājot EŪB finansējuma piešķiršanas pamatnostādnes. Galvenajiem kritērijiem drīzāk jābūt energoapgādes drošībai, vidiskai ilgtspējai, kvalitatīvu darbvietu veicināšanai un saglabāšanai un nepieciešamo investīciju steidzamībai. Turklāt obligāti jānodrošina konkurētspēja, jānosaka sociālie un vides kritēriji un jāizmanto atjaunīgie energoresursi piegādātājās valstīs. |
| --- | --- |

3.7.

EESK uzskata, ka atbalstāmo projektu izmaksu lietderībai nevajadzētu būt vienīgajam faktoram, ko ņem vērā, izstrādājot EŪB finansējuma piešķiršanas pamatnostādnes. Galvenajiem kritērijiem drīzāk jābūt energoapgādes drošībai, vidiskai ilgtspējai, kvalitatīvu darbvietu veicināšanai un saglabāšanai un nepieciešamo investīciju steidzamībai. Turklāt obligāti jānodrošina konkurētspēja, jānosaka sociālie un vides kritēriji un jāizmanto atjaunīgie energoresursi piegādātājās valstīs.

| 3.8. | EESK uzskata, ka ir jāturpina stiprināt pašreizējo ES ETS; tas ietver efektīvus aizsardzības pasākumus, kas vērsti uz importu (ievedkorekcijas mehānisms). Prognozējama un mazāk svārstīga cenu attīstība var palīdzēt rūpēties par investīciju noteiktību, lai veiktu nepieciešamās investīcijas zaļajā H2. Komisijas prioritātēm vajadzētu būt efektīvi pārvaldīt apjomus un ES ETS ietvaros nodrošināt investīciju noteiktību, atceļot dabasgāzes subsīdijas un nodrošinot finansējumu pētniecībai, tehnoloģijām un inovācijām, lai iegūtu tehnoloģijas zaļā H2 ražošanai un izplatīšanai. |
| --- | --- |

3.8.

EESK uzskata, ka ir jāturpina stiprināt pašreizējo ES ETS; tas ietver efektīvus aizsardzības pasākumus, kas vērsti uz importu (ievedkorekcijas mehānisms). Prognozējama un mazāk svārstīga cenu attīstība var palīdzēt rūpēties par investīciju noteiktību, lai veiktu nepieciešamās investīcijas zaļajā H2

2

| 3.9. | EESK uzsver: lai attīstītu uz konkrētām nozarēm un lietojumiem vērstu H2 ekonomiku, ir nepieciešams sabiedrības – gan uzņēmēju, gan arī darba ņēmēju un patērētāju – atbalsts un līdzdalība. EESK pauž nožēlu par to, ka nav veltīta pietiekama vērība stratēģijas īstenošanai dažādās nozarēs, un aicina šajā pārveides procesā aktīvāk iesaistīt sabiedrību – gan uzņēmumu, gan arī politiskajā līmenī. Tāpat EESK aicina Komisiju novērtēt zaļā H2 attīstības ietekmi uz mājsaimniecību enerģijas izmaksām. |
| --- | --- |

3.9.

EESK uzsver: lai attīstītu uz konkrētām nozarēm un lietojumiem vērstu H2

2

| 3.10. | Komisija jau ir pavērusi ceļu investīcijām zaļā H2 tehnoloģijās un infrastruktūras attīstībā, apstiprinot IPCEI Hy2Tech. EESK aicina nodrošināt saskaņotību starp EŪB atbalsta pasākumiem un esošajām iniciatīvām, atbalsta programmām un svarīgiem projektiem Eiropas interesēs jeb IPCEI projektiem. |
| --- | --- |

3.10.

Komisija jau ir pavērusi ceļu investīcijām zaļā H2

IPCEI Hy2Tech

IPCEI

Stratēģiskās atkarības mazināšana

Stratēģiskās atkarības mazināšana

| 3.11. | Saskaņā ar plānu REPowerEU līdz 2030. gadam būtu jāpanāk, ka ES spēj ražot 10 miljonus tonnu zaļā H2. Prioritāte būtu jāpiešķir Eiropas ražošanas spēju attīstības un paplašināšanas paātrināšanai, lai panāktu enerģētisko neatkarību un nepieļautu jaunas stratēģiskas atkarības radīšanu. Ņemot to vērā, būtu jāveic arī piegādes avotu un piegādes līgumu dažādošana, kā arī, importējot H2, ir jāciena Eiropas vērtības. Šajā procesā jāņem vērā ģeogrāfiskā realitāte (piemēram, valsts ražošanas un eksporta spējas un jauda) un Eiropas stratēģiskās autonomijas mērķi. Saistībām attiecībā uz vides, sociālo un ekonomisko ilgtspēju vajadzētu būt daļai no nolīgumiem ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

3.11.

Saskaņā ar plānu REPowerEU

2

2

| 3.12. | Turklāt EESK uzskata, ka zaļā H2 importa nolīgumi būtu jānoslēdz tikai tad, ja pievienotā vērtība nāk par labu arī vietējiem ražotājiem piegādātājās valstīs un ja H2, kas importēts no trešām valstīm, tiek ražots, izmantojot tikai no atjaunīgiem energoresursiem iegūtas elektroenerģijas pārpalikumu. Tas nāk par labu ekonomikas pārejai uz nulles emisijām Eiropas Savienībā un trešās valstīs. |
| --- | --- |

3.12.

Turklāt EESK uzskata, ka zaļā H2

2

| 3.13. | EESK uzskata, ka Eiropas enerģētikas pārkārtošana var būt sekmīga tikai tad, ja arī izejvielu un it īpaši enerģijas globālā tirdzniecība balstās uz ekoloģiskās un sociālās ilgtspējas principiem, kā arī atjaunīgo energoresursu veicināšanu. ES enerģētikas un rūpniecības politika nedrīkst kavēt pasaules dienvidu valstu taisnīgu pārkārtošanos un liegt tām veidot savas spējas H2 nozarē. Stratēģiska enerģijas iegūšana kaitē globālajai enerģētikas pārkārtošanai un tādējādi ilgtermiņā arī Eiropas enerģētikas pārkārtošanai. Tā vietā ir vajadzīgas jaunas pieejas, lai noslēgtu starptautiskus nolīgumus par sadarbību klimata un enerģētikas jomā. |
| --- | --- |

3.13.

EESK uzskata, ka Eiropas enerģētikas pārkārtošana var būt sekmīga tikai tad, ja arī izejvielu un it īpaši enerģijas globālā tirdzniecība balstās uz ekoloģiskās un sociālās ilgtspējas principiem, kā arī atjaunīgo energoresursu veicināšanu. ES enerģētikas un rūpniecības politika nedrīkst kavēt pasaules dienvidu valstu taisnīgu pārkārtošanos un liegt tām veidot savas spējas H2

Finansējums un institucionālā īstenošana

Finansējums un institucionālā īstenošana

| 3.14. | EESK uzskata, ka Eiropas Ūdeņraža bankai sadarbībā ar dalībvalstīm, kā arī ar citiem ES finansēšanas instrumentiem un iestādēm būtu jānodrošina, ka finansējums tiek koordinēts tā, lai pēc iespējas palielinātu ieguvumus un vienlaikus nepieļautu pārmērīgu finansēšanu. Tajā pašā laikā, lai nodrošinātu EŪB panākumus, pēc iespējas jāsamazina birokrātiskie šķēršļi finansējuma pieejamībai, it īpaši ņemot vērā ASV inflācijas samazināšanas akta vienkāršību. EESK vērš uzmanību uz to, ka ir jānodrošina investoriem pievilcīga un droša vide, lai novērstu investīciju aizplūšanu, jo ieguldītājus piesaista labvēlīgi ilgtermiņa nosacījumi, piemēram, nosacījumi, ko paredz ASV inflācijas samazināšanas akts. |
| --- | --- |

3.14.

EESK uzskata, ka Eiropas Ūdeņraža bankai sadarbībā ar dalībvalstīm, kā arī ar citiem ES finansēšanas instrumentiem un iestādēm būtu jānodrošina, ka finansējums tiek koordinēts tā, lai pēc iespējas palielinātu ieguvumus un vienlaikus nepieļautu pārmērīgu finansēšanu. Tajā pašā laikā, lai nodrošinātu EŪB panākumus, pēc iespējas jāsamazina birokrātiskie šķēršļi finansējuma pieejamībai, it īpaši ņemot vērā ASV inflācijas samazināšanas akta vienkāršību. EESK vērš uzmanību uz to, ka ir jānodrošina investoriem pievilcīga un droša vide, lai novērstu investīciju aizplūšanu, jo ieguldītājus piesaista labvēlīgi ilgtermiņa nosacījumi, piemēram, nosacījumi, ko paredz ASV inflācijas samazināšanas akts.

| 3.15. | EESK uzskata, ka Eiropas Ūdeņraža bankai būtu jāiekļauj noteikumi par dominējošo atalgojumu, darbaspēka pilnveidošanu un māceklību, lai nodrošinātu, ka lielākam, daudzveidīgākam kvalificētu darbinieku lokam ir piekļuve labām darbvietām un ka darba ņēmējiem ir prasmes, kas vajadzīgas, lai sasniegtu tīras enerģijas mērķus, līdzīgi kā tas paredzēts ASV inflācijas samazināšanas akta noteikumos. |
| --- | --- |

3.15.

EESK uzskata, ka Eiropas Ūdeņraža bankai būtu jāiekļauj noteikumi par dominējošo atalgojumu, darbaspēka pilnveidošanu un māceklību, lai nodrošinātu, ka lielākam, daudzveidīgākam kvalificētu darbinieku lokam ir piekļuve labām darbvietām un ka darba ņēmējiem ir prasmes, kas vajadzīgas, lai sasniegtu tīras enerģijas mērķus, līdzīgi kā tas paredzēts ASV inflācijas samazināšanas akta noteikumos.

| 3.16. | Tā kā līdztekus publiskajām investīcijām ir vajadzīgas lielas privātā sektora investīcijas, ir jāsagatavo ex ante aplēses par publisko investīciju multiplikatora efektu, pamatojoties uz jaunāko programmu (InvestEU, IPCEI u. c.) multiplikatora efekta precīzu ex post novērtējumu. |
| --- | --- |

3.16.

Tā kā līdztekus publiskajām investīcijām ir vajadzīgas lielas privātā sektora investīcijas, ir jāsagatavo ex ante

InvestEU

IPCEI

ex post

| 3.17. | EESK uzskata, ka ir jārada stimuli, piemēram, viedo tīklu sistēmu, infrastruktūras, uzglabāšanas jaudas un tiesiskā regulējuma attīstībai, lai izveidotu H2 tirgu. No 2031. gada plānotā noteikumu pastiprināšana attiecībā uz vertikāli integrētu un H2 ražošanā vai tīkla ekspluatācijā iesaistītu uzņēmumu – bieži vien pašvaldību sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumu – īpašumtiesību nodalīšanu ierobežos daudzus pašvaldību projektus. Tas kavētu H2 nozares uzplaukumu un liktu priekšlaikus izbeigt vietējā mērogā integrētus pašvaldību sabiedrisko pakalpojumu projektus. |
| --- | --- |

3.17.

EESK uzskata, ka ir jārada stimuli, piemēram, viedo tīklu sistēmu, infrastruktūras, uzglabāšanas jaudas un tiesiskā regulējuma attīstībai, lai izveidotu H2

2

2

| 3.18. | EESK aicina rūpēties par to, ka EŪB finansēšanas programmu ietvaros publiskie un pašvaldību uzņēmumi nenonāk nelabvēlīgākā situācijā salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kas darbojas tirgū. |
| --- | --- |

3.18.

EESK aicina rūpēties par to, ka EŪB finansēšanas programmu ietvaros publiskie un pašvaldību uzņēmumi nenonāk nelabvēlīgākā situācijā salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kas darbojas tirgū.

Sociālā dimensija

Sociālā dimensija

| 3.19. | Daudzējādu krīžu laikā ir būtiski veikt investīcijas nākotnes prasībām atbilstošās darbvietās. Tāpēc EESK uzsver, ka svarīgi ir nodrošināt kvalitatīvu apmācību darba ņēmējiem un ka enerģētikas nozare ir jāpadara pievilcīgāka ES jauniešiem. Paturot prātā šo mērķi, ES varētu izveidot izcilības centrus māceklībai darbvietās, kas būs vajadzīgas saistībā ar zaļo H2. Būtu jānodrošina saskaņotība ar Komisijas Zaļā kursa industriālajā plānā ierosinātajām neto nulles emisiju rūpniecības akadēmijām. Minētajām akadēmijām būtu jāievieš arī prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas programmas tādās stratēģiskās enerģētikas un ražošanas nozarēs kā zaļais H2. Turklāt Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai izveidotu standartizētus akreditācijas procesus, nodrošinātu kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu un šajā jomā izstrādātu izglītības un apmācības pamatnostādnes. |
| --- | --- |

3.19.

Daudzējādu krīžu laikā ir būtiski veikt investīcijas nākotnes prasībām atbilstošās darbvietās. Tāpēc EESK uzsver, ka svarīgi ir nodrošināt kvalitatīvu apmācību darba ņēmējiem un ka enerģētikas nozare ir jāpadara pievilcīgāka ES jauniešiem. Paturot prātā šo mērķi, ES varētu izveidot izcilības centrus māceklībai darbvietās, kas būs vajadzīgas saistībā ar zaļo H2

2

| 3.20. | Papildus šīm nozaru un uzņēmumu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas programmām lielāka uzmanība sabiedrībā jāpievērš arī profesionālajai apmācībai un tālākizglītībai. Visā izglītības sistēmā ir jādara vairāk, lai palielinātu informētību par taisnīgu pārkārtošanos un nodrošinātu nepieciešamās prasmes. |
| --- | --- |

3.20.

Papildus šīm nozaru un uzņēmumu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas programmām lielāka uzmanība sabiedrībā jāpievērš arī profesionālajai apmācībai un tālākizglītībai. Visā izglītības sistēmā ir jādara vairāk, lai palielinātu informētību par taisnīgu pārkārtošanos un nodrošinātu nepieciešamās prasmes.

| 3.21. | Darbvietu radīšanas veicināšana, kas notiek, izmantojot zaļā H2 tehnoloģiju, nozīmē atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), kuri nodrošina gandrīz divas trešdaļas darbvietu Eiropas privātajā sektorā, kas nav saistīts ar finansēm (9). EESK aicina Komisiju, veidojot EŪB, pievērst īpašu vērību MVU atbalstam. |
| --- | --- |

3.21.

Darbvietu radīšanas veicināšana, kas notiek, izmantojot zaļā H2

9

| 3.22. | Turklāt EESK norāda: lai uzlabotu ES konkurētspēju un stiprinātu tās noturību, ir jāsaglabā kontrole pār tās aktīviem un rūpniecības nozarēm un jāvēršas pret rūpniecisko dempingu no citu pasaules reģionu puses. |
| --- | --- |

3.22.

Turklāt EESK norāda: lai uzlabotu ES konkurētspēju un stiprinātu tās noturību, ir jāsaglabā kontrole pār tās aktīviem un rūpniecības nozarēm un jāvēršas pret rūpniecisko dempingu no citu pasaules reģionu puses.

Drošības prasības

Drošības prasības

| 3.23. | EESK uzsver, ka H2 izmantošanā jāpiemēro augstas tehniskās drošības prasības, it īpaši attiecībā uz ekspluatācijā esošām iekārtām, un ka būs jāparedz nosacījumi un uzraudzība, lai apzinātu un samazinātu riskus. |
| --- | --- |

3.23.

EESK uzsver, ka H2

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52023DC0156

1

(2)  Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2022) 230, 28. lpp.

2

(3)  
  Wasserstoff-Farbenlehre (ūdeņraža krāsu sistēma) | SOLARIFY.

3

Wasserstoff-Farbenlehre

SOLARIFY

(4)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai”
  ” (COM(2020) 301 final) (OV C 123, 9.4.2021., 30. lpp.).

4

(5)  COM(2022) 230 final, 7. lpp., un SWD(2022) 230 final, 26. lpp.

5

(6)  Piemēram, ja elektrolīzeru operators pierāda, ka tas saņem elektroenerģiju elektrolīzei tieši no jaunuzbūvētas atjaunīgo energoresursu enerģijas centrāles vai ka tam ir elektroenerģijas piegādes līgums, kas tiek aktivizēts tikai tad, kad vairumtirdzniecības tirgus cenas ir negatīvas.

6

(7)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai”
  ” (COM(2020) 301 final) (OV C 123, 9.4.2021., 30. lpp.).

7

(8)  Kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis” (2019), “
  Hydrogen roadmap Europe, A sustainable pathway for the European energy transition”, Eiropas ceļvedis ūdeņraža jomā, ES Publikāciju birojs.

8

Hydrogen roadmap Europe, A sustainable pathway for the European energy transition”,

(9)  https://www.touteleurope.eu/actualite/les-entreprises-dans-l-union-europeenne.html

9

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/133 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/133

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vadītāju apliecībām, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/2561, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1724 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/126/EK un Komisijas Regulu (ES) Nr. 383/2012”

(COM(2023) 127 final – 2023/0053 (COD))

un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par konkrētu transportlīdzekļa vadīšanas tiesību atņemšanas sekām Savienības mērogā”

(COM(2023) 128 final – 2023/0055 (COD))

(2023/C 293/19)

| Ziņotājs: | Philippe CHARRY |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Philippe CHARRY

Philippe CHARRY

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 17.4.2023.
  Eiropas Savienības Padome, 20.4.2023. un 26.4.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. panta 1. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 16.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 210/1/2 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 17.4.2023.

Eiropas Savienības Padome, 20.4.2023. un 26.4.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. panta 1. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

16.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

210/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Komisijas ierosinātā tiesību aktu kopuma mērķis ir panākt, lai līdz 2050. gadam uz Eiropas Savienības (ES) ceļiem nebūtu neviena bojāgājušā. Šajā atzinumā tiks analizēti divi reformas virzieni: no vienas puses, ieviest digitālo vadītāja apliecību un, no otras puses, pastiprināt ar ceļu satiksmes drošību saistītu pārkāpumu apkarošanu visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Komisijas ierosinātā tiesību aktu kopuma mērķis ir panākt, lai līdz 2050. gadam uz Eiropas Savienības (ES) ceļiem nebūtu neviena bojāgājušā. Šajā atzinumā tiks analizēti divi reformas virzieni: no vienas puses, ieviest digitālo vadītāja apliecību un, no otras puses, pastiprināt ar ceļu satiksmes drošību saistītu pārkāpumu apkarošanu visā Eiropas Savienībā.

| 1.2. | Mērķis nodrošināt Eiropas Savienības autovadītājiem digitālo vadītāja apliecību ir vērsts arī uz to, lai likvidētu administratīvās atšķirības un kavēšanos starp dažādām dalībvalstīm ārvalstu transportlīdzekļu vadītāja apliecību apmaiņas pieteikumu izskatīšanā, jo tas ierobežo pārvietošanās brīvību. Šī vadītāja apliecība atradīsies mobilajā tālrunī vai jebkurā citā digitālā datu nesējā. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta šo mērķi, taču vēlas, lai transportlīdzekļa vadītāja apliecības papīra formātā arī turpmāk būtu pieejamas vadītājiem, kuri to vēlas. Turklāt, lai nodrošinātu visu vecuma grupu digitālo iekļaušanu, EESK iesaka veikt personalizētu un bezmaksas apmācību un konsultācijas par jaunās digitālās vadītāja apliecības izmantošanu. |
| --- | --- |

1.2.

Mērķis nodrošināt Eiropas Savienības autovadītājiem digitālo vadītāja apliecību ir vērsts arī uz to, lai likvidētu administratīvās atšķirības un kavēšanos starp dažādām dalībvalstīm ārvalstu transportlīdzekļu vadītāja apliecību apmaiņas pieteikumu izskatīšanā, jo tas ierobežo pārvietošanās brīvību. Šī vadītāja apliecība atradīsies mobilajā tālrunī vai jebkurā citā digitālā datu nesējā. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta šo mērķi, taču vēlas, lai transportlīdzekļa vadītāja apliecības papīra formātā arī turpmāk būtu pieejamas vadītājiem, kuri to vēlas. Turklāt, lai nodrošinātu visu vecuma grupu digitālo iekļaušanu, EESK iesaka veikt personalizētu un bezmaksas apmācību un konsultācijas par jaunās digitālās vadītāja apliecības izmantošanu.

| 1.3. | Tāpat EESK iesaka atcelt vadītāja apliecības derīguma termiņa samazināšanu atkarībā no vecuma, kā tas paredzēts 10. pantā priekšlikumā direktīvai par vadītāju apliecībām personām, kas vecākas par 70 gadiem. Komiteja aicina piemērot nediskriminējošu pieeju un konkrētu medicīnisku novērtējumu visiem transportlīdzekļu vadītājiem, kuriem ir konstatēti traucējumi, kas ietekmē vadīšanas spēju. |
| --- | --- |

1.3.

Tāpat EESK iesaka atcelt vadītāja apliecības derīguma termiņa samazināšanu atkarībā no vecuma, kā tas paredzēts 10. pantā priekšlikumā direktīvai par vadītāju apliecībām personām, kas vecākas par 70 gadiem. Komiteja aicina piemērot nediskriminējošu pieeju un konkrētu medicīnisku novērtējumu visiem transportlīdzekļu vadītājiem, kuriem ir konstatēti traucējumi, kas ietekmē vadīšanas spēju.

| 1.4. | EESK vēlas, lai direktīvas priekšlikums par vadīšanas tiesību atņemšanu sniegtu labākas garantijas pret pārklāšanās risku ar sadarbības jomu krimināllietās. Paredzētā informācijas apmaiņa par transportlīdzekļu vadītāju izdarītajiem pārkāpumiem patiešām ir balstīta uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. panta 1. punkta c) apakšpunktu par kopējo transporta politiku, savukārt plānotā informācijas apmaiņa starp valstu iestādēm, šķiet, vairāk attiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem, kuru pamatā ir policijas sadarbības principi, kā noteikts LESD 87. pantā, un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās principi, kas paredzēti LESD 82. pantā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK vēlas, lai direktīvas priekšlikums par vadīšanas tiesību atņemšanu sniegtu labākas garantijas pret pārklāšanās risku ar sadarbības jomu krimināllietās. Paredzētā informācijas apmaiņa par transportlīdzekļu vadītāju izdarītajiem pārkāpumiem patiešām ir balstīta uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. panta 1. punkta c) apakšpunktu par kopējo transporta politiku, savukārt plānotā informācijas apmaiņa starp valstu iestādēm, šķiet, vairāk attiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem, kuru pamatā ir policijas sadarbības principi, kā noteikts LESD 87. pantā, un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās principi, kas paredzēti LESD 82. pantā.

| 1.5. | Komiteja konstatē, ka tiesību aktu kopumā uzsvars ir likts uz cilvēka faktoru, taču daudzus ceļu satiksmes negadījumus izraisa neuzturēti ceļi, un tiesību aktu kopumā nekas nav teikts par ceļu infrastruktūras pārvaldītāju atbildību. EESK uzskata, ka mijiedarbība ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1936 (1), kuras transponēšanu Komisija pašlaik uzrauga, un pat pasākumu pārklāšanās var apdraudēt paredzēto efektivitāti, radot pārāk sadrumstalotus juridiskos instrumentus. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja konstatē, ka tiesību aktu kopumā uzsvars ir likts uz cilvēka faktoru, taču daudzus ceļu satiksmes negadījumus izraisa neuzturēti ceļi, un tiesību aktu kopumā nekas nav teikts par ceļu infrastruktūras pārvaldītāju atbildību. EESK uzskata, ka mijiedarbība ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1936 (1

| 1.6. | Priekšlikumā direktīvai par vadīšanas tiesību atņemšanu ir paredzēts, ka vajadzības gadījumā personas apliecībā norādītais valsts identifikācijas numurs būs starp elektroniski nolasāmajiem datiem, ar kuriem apmainās valstu iestādes. Tomēr valsts identifikācijas numurs daudzās dalībvalstīs ļauj piekļūt arī attiecīgās personas medicīniskajai lietai. EESK norāda, ka Vispārīgā datu aizsardzības regula principā aizliedz apstrādāt ar veselību saistītus personas datus, jo tie ir “sensitīvi” dati. Tādēļ Komiteja aicina priekšlikumā direktīvai precizēt šo jautājumu. |
| --- | --- |

1.6.

Priekšlikumā direktīvai par vadīšanas tiesību atņemšanu ir paredzēts, ka vajadzības gadījumā personas apliecībā norādītais valsts identifikācijas numurs būs starp elektroniski nolasāmajiem datiem, ar kuriem apmainās valstu iestādes. Tomēr valsts identifikācijas numurs daudzās dalībvalstīs ļauj piekļūt arī attiecīgās personas medicīniskajai lietai. EESK norāda, ka Vispārīgā datu aizsardzības regula principā aizliedz apstrādāt ar veselību saistītus personas datus, jo tie ir “sensitīvi” dati. Tādēļ Komiteja aicina priekšlikumā direktīvai precizēt šo jautājumu.

| 1.7. | EESK vēlas, lai no tiesību akta priekšlikuma tiktu svītrots noteikums, kas ļauj pieņemt īstenošanas pasākumus direktīvai par vadīšanas tiesību atņemšanu pat pirms tās transponēšanas dalībvalstīs, jo ar to tiek pārkāpti juridiskās noteiktības un tiesību normu hierarhijas principi un to piemērošanas laikā princips. |
| --- | --- |

1.7.

EESK vēlas, lai no tiesību akta priekšlikuma tiktu svītrots noteikums, kas ļauj pieņemt īstenošanas pasākumus direktīvai par vadīšanas tiesību atņemšanu pat pirms tās transponēšanas dalībvalstīs, jo ar to tiek pārkāpti juridiskās noteiktības un tiesību normu hierarhijas principi un to piemērošanas laikā princips.

| 1.8. | EESK ņem vērā iespēju ļaut jauniešiem no 17 gadu vecuma sākt apgūt smago kravas transportlīdzekļu vadīšanu kopā ar pavadošo personu. Komiteja uzsver: lai padarītu šo profesiju pievilcīgāku, vajag arī pielāgot smago kravas transportlīdzekļu vadītāju profesionālo apmācību un uzlabot darba apstākļus un algas. Komiteja aicina Komisiju mudināt darba devējus uzlabot situāciju, izmantojot visus līdzekļus, piemēram, stiprinot apmācību vai palielinot informētību dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.8.

EESK ņem vērā iespēju ļaut jauniešiem no 17 gadu vecuma sākt apgūt smago kravas transportlīdzekļu vadīšanu kopā ar pavadošo personu. Komiteja uzsver: lai padarītu šo profesiju pievilcīgāku, vajag arī pielāgot smago kravas transportlīdzekļu vadītāju profesionālo apmācību un uzlabot darba apstākļus un algas. Komiteja aicina Komisiju mudināt darba devējus uzlabot situāciju, izmantojot visus līdzekļus, piemēram, stiprinot apmācību vai palielinot informētību dalībvalstīs.

| 1.9. | EESK iesaka veikt saskaņošanu, lai pēc teorētiskās apmācības autoskolā un praktiskām braukšanas nodarbībām smago kravas transportlīdzekļu vadītājs-māceklis gūst praktisku braukšanas pieredzi ar šajā nolūkā īpaši apmācītu instruktoru. Smago kravas transportlīdzekļu vadīšana 17 gadus vecam autovadītājam būtu atļauta tikai pēc ilgas prakses ar pavadošo personu un ļoti selektīva braukšanas eksāmena. EESK aicina to ņemt vērā direktīvas priekšlikumā. |
| --- | --- |

1.9.

EESK iesaka veikt saskaņošanu, lai pēc teorētiskās apmācības autoskolā un praktiskām braukšanas nodarbībām smago kravas transportlīdzekļu vadītājs-māceklis gūst praktisku braukšanas pieredzi ar šajā nolūkā īpaši apmācītu instruktoru. Smago kravas transportlīdzekļu vadīšana 17 gadus vecam autovadītājam būtu atļauta tikai pēc ilgas prakses ar pavadošo personu un ļoti selektīva braukšanas eksāmena. EESK aicina to ņemt vērā direktīvas priekšlikumā.

2.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Komisijas ierosinātā tiesību aktu kopuma mērķis ir panākt, lai līdz 2050. gadam uz Eiropas Savienības (ES) ceļiem nebūtu neviena bojāgājušā un līdz 2030. gadam par 50 % samazinātu ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu. Komisija ierosina ieviest visās dalībvalstīs derīgu digitālo vadītāja apliecību un uzlabot vadīšanas tiesību atņemšanas lēmumu pārrobežu izpildi. Komisija norādīja, ka kravas automobiļi un automobiļi ir cēlonis lielākajai daļai letālu negadījumu un ka pilsētu teritorijās 70 % negadījumos cietušo ir neaizsargātie ceļu satiksmes dalībnieki. |
| --- | --- |

2.1.

Komisijas ierosinātā tiesību aktu kopuma mērķis ir panākt, lai līdz 2050. gadam uz Eiropas Savienības (ES) ceļiem nebūtu neviena bojāgājušā un līdz 2030. gadam par 50 % samazinātu ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu. Komisija ierosina ieviest visās dalībvalstīs derīgu digitālo vadītāja apliecību un uzlabot vadīšanas tiesību atņemšanas lēmumu pārrobežu izpildi. Komisija norādīja, ka kravas automobiļi un automobiļi ir cēlonis lielākajai daļai letālu negadījumu un ka pilsētu teritorijās 70 % negadījumos cietušo ir neaizsargātie ceļu satiksmes dalībnieki.

| 2.2. | Šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta diviem no tiesību aktu kopuma priekšlikumiem, kas ietver novēršanas pasākumu komponentu un izpildes komponentu:






  — | novēršanas pasākumi paredz labāk sagatavot vadītājus bezemisiju transportlīdzekļiem un braukšanai pa pilsētu ceļiem līdzās lielākam skaitam velosipēdu, divriteņu transportlīdzekļiem un daudziem gājējiem, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta diviem no tiesību aktu kopuma priekšlikumiem, kas ietver novēršanas pasākumu komponentu un izpildes komponentu:

—

novēršanas pasākumi paredz labāk sagatavot vadītājus bezemisiju transportlīdzekļiem un braukšanai pa pilsētu ceļiem līdzās lielākam skaitam velosipēdu, divriteņu transportlīdzekļiem un daudziem gājējiem,

| — | izpilde nozīmē labāku piekļuvi dalībvalstu uzturētiem reģistrācijas reģistriem, ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanā. |
| --- | --- |

—

izpilde nozīmē labāku piekļuvi dalībvalstu uzturētiem reģistrācijas reģistriem, ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanā.

| 2.3. | Īpaša uzmanība, kas tiesību aktu kopumā ir pievērsta elektrotransportlīdzekļiem, atbilst arī mērķiem samazināt oglekļa pēdu, siltumnīcefekta gāzu emisijas un trokšņa piesārņojumu. |
| --- | --- |

2.3.

Īpaša uzmanība, kas tiesību aktu kopumā ir pievērsta elektrotransportlīdzekļiem, atbilst arī mērķiem samazināt oglekļa pēdu, siltumnīcefekta gāzu emisijas un trokšņa piesārņojumu.

| 2.4. | Tajā ņemta vērā arī transportlīdzekļu tehnoloģiskā attīstība, pārkārtošanās no manuālajām uz automātiskajām pārnesumkārbām, izmaiņas transportlīdzekļu masā. |
| --- | --- |

2.4.

Tajā ņemta vērā arī transportlīdzekļu tehnoloģiskā attīstība, pārkārtošanās no manuālajām uz automātiskajām pārnesumkārbām, izmaiņas transportlīdzekļu masā.

Digitālā vadītāja apliecība

Digitālā vadītāja apliecība

| 2.5. | Priekšlikums direktīvai COM(2023) 127 final paredz no 2023. gada ieviest digitālo vadītāja apliecību. Priekšlikumā ir iekļauti arī noteikumi, kas atvieglotu pārkārtošanos uz bezemisiju transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

2.5.

Priekšlikums direktīvai COM(2023) 127 final paredz no 2023. gada ieviest digitālo vadītāja apliecību. Priekšlikumā ir iekļauti arī noteikumi, kas atvieglotu pārkārtošanos uz bezemisiju transportlīdzekļiem.

| 2.6. | Ar to groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/126/EK (2), kuras mērķis bija uzlabot ceļu satiksmes drošību un atvieglot pārvietošanās brīvību, ieviešot:






  — | ES vienota parauga vadītāja apliecību, kas ir obligāta visiem vadītājiem no 2033. gada, lai nodrošinātu lielāku aizsardzību pret krāpšanu un viltošanu, |
| --- | --- | --- |

2.6.

Ar to groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/126/EK (2

—

ES vienota parauga vadītāja apliecību, kas ir obligāta visiem vadītājiem no 2033. gada, lai nodrošinātu lielāku aizsardzību pret krāpšanu un viltošanu,

| — | vadītāju apliecības kategorijas atkarībā no transportlīdzekļu veidiem un minimālā vecuma to vadīšanai, |
| --- | --- |

—

vadītāju apliecības kategorijas atkarībā no transportlīdzekļu veidiem un minimālā vecuma to vadīšanai,

| — | obligātu administratīvu atjaunošanu visām jaunajām vadītāja apliecībām reizi 10 gados, |
| --- | --- |

—

obligātu administratīvu atjaunošanu visām jaunajām vadītāja apliecībām reizi 10 gados,

| — | administratīvā sloga vienkāršošanu vadītājiem, kas maina dzīvesvietu, pārceļoties uz citu dalībvalsti, |
| --- | --- |

—

administratīvā sloga vienkāršošanu vadītājiem, kas maina dzīvesvietu, pārceļoties uz citu dalībvalsti,

| — | kopīgu minimālo standartu piemērošanu attiecībā uz vadītāju prasmēm, zināšanām un fizisko un garīgo piemērotību, |
| --- | --- |

—

kopīgu minimālo standartu piemērošanu attiecībā uz vadītāju prasmēm, zināšanām un fizisko un garīgo piemērotību,

| — | pakāpenisku piekļuvi jaudīgiem motocikliem, pamatojoties uz minimālo vecumu un iepriekšējo pieredzi ar mazāk jaudīgiem motocikliem, |
| --- | --- |

—

pakāpenisku piekļuvi jaudīgiem motocikliem, pamatojoties uz minimālo vecumu un iepriekšējo pieredzi ar mazāk jaudīgiem motocikliem,

| — | tīklu informācijas apmaiņai valstu iestāžu starpā saistībā ar vadītāja apliecībām (RESPER). |
| --- | --- |

—

tīklu informācijas apmaiņai valstu iestāžu starpā saistībā ar vadītāja apliecībām (RESPER).

RESPER

| 2.7. | Vadītāja apliecības ceturtās pārskatīšanas pamatā ir divi galvenie iemesli. No vienas puses, transportlīdzekļa vadītāja spējai, uzvedībai un veselībai ir būtiska nozīme daudzos letālos ceļu satiksmes negadījumos vai arī negadījumos, kuriem ir smagas sekas vai traumas, kas nav nāvējošas. Pārāk daudz vadītāja apliecības turētāju sēžas pie stūres, lai gan viņi nav piemēroti vadīšanai. Šajā ziņā vecuma kritērijs vairs nešķiet noteicošais, jo pētījumi liecina, ka daži īpaši medicīniskie kritēriji, kas attiecas uz narkotiku lietošanu, garīgo veselību, epilepsiju, diabētu, sirds stāvokli un miega apnoju, nav īpaši saistīti ar vecumu un ir svarīgāki par vecumu, lai noteiktu piemērotību transportlīdzekļa vadīšanai. |
| --- | --- |

2.7.

Vadītāja apliecības ceturtās pārskatīšanas pamatā ir divi galvenie iemesli. No vienas puses, transportlīdzekļa vadītāja spējai, uzvedībai un veselībai ir būtiska nozīme daudzos letālos ceļu satiksmes negadījumos vai arī negadījumos, kuriem ir smagas sekas vai traumas, kas nav nāvējošas. Pārāk daudz vadītāja apliecības turētāju sēžas pie stūres, lai gan viņi nav piemēroti vadīšanai. Šajā ziņā vecuma kritērijs vairs nešķiet noteicošais, jo pētījumi liecina, ka daži īpaši medicīniskie kritēriji, kas attiecas uz narkotiku lietošanu, garīgo veselību, epilepsiju, diabētu, sirds stāvokli un miega apnoju, nav īpaši saistīti ar vecumu un ir svarīgāki par vecumu, lai noteiktu piemērotību transportlīdzekļa vadīšanai.

| 2.8. | No otras puses, jauno autovadītāju zināšanas, prakse un izpratne par risku ir īpaši ierobežota. Lielais negadījumu skaits, kuros iesaistīti gados jauni vadītāji, liecina, ka prasības vadītāja apliecības iegūšanai nav pilnībā piemērotas ceļu satiksmes drošības mērķim. |
| --- | --- |

2.8.

No otras puses, jauno autovadītāju zināšanas, prakse un izpratne par risku ir īpaši ierobežota. Lielais negadījumu skaits, kuros iesaistīti gados jauni vadītāji, liecina, ka prasības vadītāja apliecības iegūšanai nav pilnībā piemērotas ceļu satiksmes drošības mērķim.

| 2.9. | Turklāt vadīšanas palīdzības, automātiskās avārijas bremzēšanas un automatizēto transportlīdzekļu pakāpeniska izvēršana ietekmēs transportlīdzekļa vadīšanu un padarīs pašreizējo Direktīvu 2006/126/EK par novecojušu. |
| --- | --- |

2.9.

Turklāt vadīšanas palīdzības, automātiskās avārijas bremzēšanas un automatizēto transportlīdzekļu pakāpeniska izvēršana ietekmēs transportlīdzekļa vadīšanu un padarīs pašreizējo Direktīvu 2006/126/EK par novecojušu.

| 2.10. | Šķiet arī, ka ES iedzīvotāju brīvu pārvietošanos kavē administratīvās formalitātes, kas saistītas ar vadītāja apliecības iegūšanu, atzīšanu, saglabāšanu vai apmaiņu citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā tā izdota. Daži Direktīvas 2006/126/EK kritēriji, piemēram, “pastāvīgās dzīvesvietas” kritērijs, rada vairākas interpretācijas problēmas, jo daži vadītāja apliecības turētāji nedrīkst vadīt transportlīdzekli savā jaunajā dzīvesvietas valstī dažkārt ilgāk par sešiem mēnešiem. Turklāt ES iedzīvotājiem, kas dzīvo citā dalībvalstī, dažkārt ir grūti nomainīt vadītāja apliecību uz valodu, kas nav viņu dzimtā valoda, jo īpaši tāpēc, ka tulka palīdzība nav paredzēta. |
| --- | --- |

2.10.

Šķiet arī, ka ES iedzīvotāju brīvu pārvietošanos kavē administratīvās formalitātes, kas saistītas ar vadītāja apliecības iegūšanu, atzīšanu, saglabāšanu vai apmaiņu citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā tā izdota. Daži Direktīvas 2006/126/EK kritēriji, piemēram, “pastāvīgās dzīvesvietas” kritērijs, rada vairākas interpretācijas problēmas, jo daži vadītāja apliecības turētāji nedrīkst vadīt transportlīdzekli savā jaunajā dzīvesvietas valstī dažkārt ilgāk par sešiem mēnešiem. Turklāt ES iedzīvotājiem, kas dzīvo citā dalībvalstī, dažkārt ir grūti nomainīt vadītāja apliecību uz valodu, kas nav viņu dzimtā valoda, jo īpaši tāpēc, ka tulka palīdzība nav paredzēta.

| 2.11. | Turklāt nav kopēju noteikumu attiecībā uz tādu vadītāja apliecību atzīšanu, kas trešā valstī izdotas personai, kura pārceļas dzīvot uz ES, paturot prātā to, ka vienas dalībvalsts izdota vadītāja apliecība var netikt atzīta par derīgu citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

2.11.

Turklāt nav kopēju noteikumu attiecībā uz tādu vadītāja apliecību atzīšanu, kas trešā valstī izdotas personai, kura pārceļas dzīvot uz ES, paturot prātā to, ka vienas dalībvalsts izdota vadītāja apliecība var netikt atzīta par derīgu citā dalībvalstī.

| 2.12. | Visbeidzot, daudzas dalībvalstis paredz vai jau ir ieviesušas digitālo vadītāja apliecību, kas ir derīga bez personas apliecības uzrādīšanas. Tomēr Direktīva 2006/126/EK paredz tikai papīra vadītāja apliecību atzīšanu, un tas rada jaunu šķērsli ES iedzīvotāju pārvietošanās brīvībai. |
| --- | --- |

2.12.

Visbeidzot, daudzas dalībvalstis paredz vai jau ir ieviesušas digitālo vadītāja apliecību, kas ir derīga bez personas apliecības uzrādīšanas. Tomēr Direktīva 2006/126/EK paredz tikai papīra vadītāja apliecību atzīšanu, un tas rada jaunu šķērsli ES iedzīvotāju pārvietošanās brīvībai.

| 2.13. | Direktīvas priekšlikums atbilst arī ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (3) līdz 2030. gadam padarīt pilsētas un dzīves vidi iekļaujošāku, drošākus, noturīgāku un ilgtspējīgāku un nodrošināt visiem piekļuvi drošām, cenas ziņā pieejamām, piekļūstamām un ilgtspējīgākām transporta sistēmām. Direktīvas priekšlikums ir arī saskaņā ar zaļā kursa mērķiem, jo paredz jaunus noteikumus par automātiskajām pārnesumkārbām un par lielākās daļas bezemisiju B kategorijas transportlīdzekļu maksimālo masu. |
| --- | --- |

2.13.

Direktīvas priekšlikums atbilst arī ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (3

| 2.14. | Direktīvas priekšlikumā īpaša uzmanība pievērsta arī neaizsargātiem ceļu satiksmes dalībniekiem, piemēram, velosipēdistiem, gājējiem, braucējiem ar skrejriteņiem, personām ar invaliditāti vai ar ierobežotām pārvietošanās spējām, un ar to tiks atvieglota C un D kategorijas vadītāja apliecības atjaunošana, un tas ir transporta uzņēmumu, kuri galvenokārt ir MVU, interesēs. |
| --- | --- |

2.14.

Direktīvas priekšlikumā īpaša uzmanība pievērsta arī neaizsargātiem ceļu satiksmes dalībniekiem, piemēram, velosipēdistiem, gājējiem, braucējiem ar skrejriteņiem, personām ar invaliditāti vai ar ierobežotām pārvietošanās spējām, un ar to tiks atvieglota C un D kategorijas vadītāja apliecības atjaunošana, un tas ir transporta uzņēmumu, kuri galvenokārt ir MVU, interesēs.

Ceļu satiksmes drošība un pastiprināta sodīšana

Ceļu satiksmes drošība un pastiprināta sodīšana

| 2.15. | Eiropas Savienība 2018. gadā sev izvirzīja mērķi līdz 2030. gadam samazināt ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu par 50 %. Diemžēl jaunākajā ziņojumā, kas publicēts 2023. gada februārī, skaitļi ir satraucoši: pagājušajā gadā Eiropā ceļu satiksmes negadījumos ir gājuši bojā 20 600 cilvēku. |
| --- | --- |

2.15.

Eiropas Savienība 2018. gadā sev izvirzīja mērķi līdz 2030. gadam samazināt ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu par 50 %. Diemžēl jaunākajā ziņojumā, kas publicēts 2023. gada februārī, skaitļi ir satraucoši: pagājušajā gadā Eiropā ceļu satiksmes negadījumos ir gājuši bojā 20 600 cilvēku.

| 2.16. | Priekšlikumā direktīvai COM(2023) 128 final par konkrētu transportlīdzekļa vadīšanas tiesību atņemšanas sekām Eiropas Savienībā ir paredzēts mazināt nesodāmību, ļaujot valstu iestādēm piekļūt valsts vadītāja apliecību reģistriem un uzlabojot iestāžu sadarbību naudas sodu piedziņā. |
| --- | --- |

2.16.

Priekšlikumā direktīvai COM(2023) 128 final par konkrētu transportlīdzekļa vadīšanas tiesību atņemšanas sekām Eiropas Savienībā ir paredzēts mazināt nesodāmību, ļaujot valstu iestādēm piekļūt valsts vadītāja apliecību reģistriem un uzlabojot iestāžu sadarbību naudas sodu piedziņā.

| 2.17. | Komiteja ierosina šo sadarbību, kas jau pastāv ātruma pārsniegšanas jomā, attiecināt arī uz citiem pārkāpumiem, piemēram, drošības attālumu neievērošanu ar citiem transportlīdzekļiem, bīstamām apdzīšanām (īpaši, šķērsojot nepārtrauktās baltās līnijas) un bīstamu autonovietošanu. |
| --- | --- |

2.17.

Komiteja ierosina šo sadarbību, kas jau pastāv ātruma pārsniegšanas jomā, attiecināt arī uz citiem pārkāpumiem, piemēram, drošības attālumu neievērošanu ar citiem transportlīdzekļiem, bīstamām apdzīšanām (īpaši, šķērsojot nepārtrauktās baltās līnijas) un bīstamu autonovietošanu.

| 2.18. | Ierosinātās reformas mērķis ir uzlabot braukšanas apmācību, jo divos no pieciem letāliem negadījumiem Eiropā ir iesaistīts autovadītājs, kas jaunāks par 30 gadiem. Reforma paredz stingrāku sodīšanu par transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā, ieviešot vismaz divu gadu pārbaudes laiku vadītājiem-iesācējiem, kas nupat saņēmuši apliecību un paredzot “nulles tolerances noteikumu” attiecībā uz braukšanu dzērumā (4). |
| --- | --- |

2.18.

Ierosinātās reformas mērķis ir uzlabot braukšanas apmācību, jo divos no pieciem letāliem negadījumiem Eiropā ir iesaistīts autovadītājs, kas jaunāks par 30 gadiem. Reforma paredz stingrāku sodīšanu par transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā, ieviešot vismaz divu gadu pārbaudes laiku vadītājiem-iesācējiem, kas nupat saņēmuši apliecību un paredzot “nulles tolerances noteikumu” attiecībā uz braukšanu dzērumā (4

| 2.19. | Direktīvas priekšlikums attiecas arī uz pārkāpumiem, ko izdarījuši transportlīdzekļu vadītāji, kuri nedzīvo dalībvalstī, kurā izdarīts pārkāpums. Faktiski 2019. gadā vairāk nekā 40 % transportlīdzekļu vadītāju, kuri izdarījuši pārkāpumu ES valstī, kas nav viņu dzīvesvietas valsts, netika saukti pie kriminālatbildības vai nesamaksāja naudas sodu, un tikai 50 % no nodarījuma izdarītājiem tika identificēti. |
| --- | --- |

2.19.

Direktīvas priekšlikums attiecas arī uz pārkāpumiem, ko izdarījuši transportlīdzekļu vadītāji, kuri nedzīvo dalībvalstī, kurā izdarīts pārkāpums. Faktiski 2019. gadā vairāk nekā 40 % transportlīdzekļu vadītāju, kuri izdarījuši pārkāpumu ES valstī, kas nav viņu dzīvesvietas valsts, netika saukti pie kriminālatbildības vai nesamaksāja naudas sodu, un tikai 50 % no nodarījuma izdarītājiem tika identificēti.

| 2.20. | Direktīvas priekšlikumā tiek uzskatīts, ka pārkāpumu gadījumā attieksmei pret rezidentiem un nerezidentiem vajadzētu būt vienādai un naudas sodus vajadzētu būt iespējai samaksāt, izmantojot tiešsaistes IT portālu. Tomēr direktīvas priekšlikumā ir precizēts, ka katra valsts saglabās savus tiesību aktus par kriminālatbildības noteikšanu un sodiem. |
| --- | --- |

2.20.

Direktīvas priekšlikumā tiek uzskatīts, ka pārkāpumu gadījumā attieksmei pret rezidentiem un nerezidentiem vajadzētu būt vienādai un naudas sodus vajadzētu būt iespējai samaksāt, izmantojot tiešsaistes IT portālu. Tomēr direktīvas priekšlikumā ir precizēts, ka katra valsts saglabās savus tiesību aktus par kriminālatbildības noteikšanu un sodiem.

| 2.21. | Tādējādi reforma paredz ļaut valstu iestādēm piekļūt valsts reģistriem un uzlabot to sadarbību naudas sodu piedziņā. Šī sadarbība, kas jau pastāv ātruma pārsniegšanas jomā, tiks attiecināta arī uz citiem pārkāpumiem, piemēram, drošības attālumu neievērošanu ar citiem transportlīdzekļiem, bīstamām apdzīšanām un bīstamu autonovietošanu. |
| --- | --- |

2.21.

Tādējādi reforma paredz ļaut valstu iestādēm piekļūt valsts reģistriem un uzlabot to sadarbību naudas sodu piedziņā. Šī sadarbība, kas jau pastāv ātruma pārsniegšanas jomā, tiks attiecināta arī uz citiem pārkāpumiem, piemēram, drošības attālumu neievērošanu ar citiem transportlīdzekļiem, bīstamām apdzīšanām un bīstamu autonovietošanu.

| 2.22. | Reforma arī paredz iespēju visās ES dalībvalstīs atņemt vadītāja apliecību un saskaņot noteikumus par vadītāja apliecību apturēšanu un anulēšanu, izmantojot savstarpējas atzīšanas principu, ja netiek ievēroti luksofora signāli, bīstami pārsniegts atļautais ātruma ierobežojums un atteikts veikt alkohola vai narkotiku testus. |
| --- | --- |

2.22.

Reforma arī paredz iespēju visās ES dalībvalstīs atņemt vadītāja apliecību un saskaņot noteikumus par vadītāja apliecību apturēšanu un anulēšanu, izmantojot savstarpējas atzīšanas principu, ja netiek ievēroti luksofora signāli, bīstami pārsniegts atļautais ātruma ierobežojums un atteikts veikt alkohola vai narkotiku testus.

3.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 3.1. | EESK uzskata, ka priekšlikums direktīvai par vadīšanas tiesību atņemšanu, pamatojoties uz LESD 91. panta 1. punkta c) apakšpunktu par kopējās transporta politikas īstenošanu, nenodrošina pietiekamas garantijas, kas ļautu izvairīties no pārklāšanās ar sadarbību krimināllietās. Patiešām, plānotā informācijas apmaiņa attiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem un ietver policijas sadarbību saskaņā ar LESD 87. pantu un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kā noteikts LESD 82. pantā; taču ierosinātās direktīvas pamatā ir tikai LESD 91. panta 1. punkta c) apakšpunkts. |
| --- | --- |

3.1.

EESK uzskata, ka priekšlikums direktīvai par vadīšanas tiesību atņemšanu, pamatojoties uz LESD 91. panta 1. punkta c) apakšpunktu par kopējās transporta politikas īstenošanu, nenodrošina pietiekamas garantijas, kas ļautu izvairīties no pārklāšanās ar sadarbību krimināllietās. Patiešām, plānotā informācijas apmaiņa attiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem un ietver policijas sadarbību saskaņā ar LESD 87. pantu un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kā noteikts LESD 82. pantā; taču ierosinātās direktīvas pamatā ir tikai LESD 91. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

| 3.2. | Komiteja konstatē, ka šajā priekšlikumā uzsvars ir likts uz cilvēka faktoru, bet nav ņemts vērā tas, ka daudzu ceļu satiksmes negadījumu iemesls ir neuzturēti ceļi, un tajā nekas nav teikts par ceļu infrastruktūras pārvaldītāju atbildību. EESK uzskata, ka mijiedarbība starp priekšlikumu direktīvai un Direktīvu (ES) 2019/1936, kuras transponēšanu Komisija pašlaik uzrauga, un pat pasākumu pārklāšanās var apdraudēt paredzēto pasākumu efektivitāti, radot sadrumstalotus juridiskos instrumentus. |
| --- | --- |

3.2.

Komiteja konstatē, ka šajā priekšlikumā uzsvars ir likts uz cilvēka faktoru, bet nav ņemts vērā tas, ka daudzu ceļu satiksmes negadījumu iemesls ir neuzturēti ceļi, un tajā nekas nav teikts par ceļu infrastruktūras pārvaldītāju atbildību. EESK uzskata, ka mijiedarbība starp priekšlikumu direktīvai un Direktīvu (ES) 2019/1936, kuras transponēšanu Komisija pašlaik uzrauga, un pat pasākumu pārklāšanās var apdraudēt paredzēto pasākumu efektivitāti, radot sadrumstalotus juridiskos instrumentus.

| 3.3. | Priekšlikuma direktīvai par vadīšanas tiesību atņemšanu 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzēts, ka vajadzības gadījumā personas apliecībā norādītais valsts identifikācijas numurs būs starp elektroniskajiem datiem, kuriem valstu iestādes var piekļūt. Priekšlikuma direktīvai par digitālo vadītāja apliecību I pielikuma 6. pantā ir skaidri noteikts ka personas apliecības numurs būs viens no datiem, kas būs iekļauts identitātes kartes mikroshēmā un kuru varēs nolasīt ar identitātes karšu lasītāju. Taču valsts identifikācijas numurs daudzās dalībvalstīs ļauj piekļūt arī attiecīgās personas medicīniskajai lietai. |
| --- | --- |

3.3.

Priekšlikuma direktīvai par vadīšanas tiesību atņemšanu 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzēts, ka vajadzības gadījumā personas apliecībā norādītais valsts identifikācijas numurs būs starp elektroniskajiem datiem, kuriem valstu iestādes var piekļūt. Priekšlikuma direktīvai par digitālo vadītāja apliecību I pielikuma 6. pantā ir skaidri noteikts ka personas apliecības numurs būs viens no datiem, kas būs iekļauts identitātes kartes mikroshēmā un kuru varēs nolasīt ar identitātes karšu lasītāju. Taču valsts identifikācijas numurs daudzās dalībvalstīs ļauj piekļūt arī attiecīgās personas medicīniskajai lietai.

| 3.4. | EESK norāda, ka Vispārīgā datu aizsardzības regula principā aizliedz apstrādāt ar veselību saistītus personas datus, jo tie ir “sensitīvi” dati. Tādēļ Komiteja aicina priekšlikumā direktīvai precizēt šo jautājumu. |
| --- | --- |

3.4.

EESK norāda, ka Vispārīgā datu aizsardzības regula principā aizliedz apstrādāt ar veselību saistītus personas datus, jo tie ir “sensitīvi” dati. Tādēļ Komiteja aicina priekšlikumā direktīvai precizēt šo jautājumu.

| 3.5. | 5. panta 2. punkta c) apakšpunkta īstenošanu varēs noteikt īstenošanas aktā, ko Komisija pieņem saskaņā ar komitoloģijas procedūru, pat pirms transponēšanas datuma. EESK pauž nožēlu par šo noteikumu, kas ļauj pieņemt direktīvas īstenošanas pasākumus pat pirms tās transponēšanas dalībvalstīs, jo, neatzīstot tiesību normu hierarhijas principu un to piemērošanas laikā principu, tas mazina juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

3.5.

5. panta 2. punkta c) apakšpunkta īstenošanu varēs noteikt īstenošanas aktā, ko Komisija pieņem saskaņā ar komitoloģijas procedūru, pat pirms transponēšanas datuma. EESK pauž nožēlu par šo noteikumu, kas ļauj pieņemt direktīvas īstenošanas pasākumus pat pirms tās transponēšanas dalībvalstīs, jo, neatzīstot tiesību normu hierarhijas principu un to piemērošanas laikā principu, tas mazina juridisko noteiktību.

| 3.6. | EESK uzskata: dodot iespēju no 17 gadu vecuma apgūt smago kravas transportlīdzekļu vadīšanu ar pavadošo personu, lai mudinātu jauniešus izvēlēties transportlīdzekļa vadītāja profesiju, kurā trūkst darbinieku, tiek risināta tikai daļa no problēmas. Lai padarītu šo profesiju pievilcīgāku, vajag arī pielāgot smago kravas transportlīdzekļu vadītāju profesionālo apmācību un uzlabot darba apstākļus un algas. EESK prasa Komisijai mudināt darba devējus uzlabot situāciju, izmantojot visus līdzekļus, piemēram, stiprinot apmācību vai palielinot informētību dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.6.

EESK uzskata: dodot iespēju no 17 gadu vecuma apgūt smago kravas transportlīdzekļu vadīšanu ar pavadošo personu, lai mudinātu jauniešus izvēlēties transportlīdzekļa vadītāja profesiju, kurā trūkst darbinieku, tiek risināta tikai daļa no problēmas. Lai padarītu šo profesiju pievilcīgāku, vajag arī pielāgot smago kravas transportlīdzekļu vadītāju profesionālo apmācību un uzlabot darba apstākļus un algas. EESK prasa Komisijai mudināt darba devējus uzlabot situāciju, izmantojot visus līdzekļus, piemēram, stiprinot apmācību vai palielinot informētību dalībvalstīs.

| 3.7. | EESK uzskata, ka dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut savā teritorijā vadīt D/DE kategorijas autobusus un transportlīdzekļus vadītājiem no 18 gadiem, neierobežojot attālumu ar 50 km. |
| --- | --- |

3.7.

EESK uzskata, ka dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut savā teritorijā vadīt D/DE kategorijas autobusus un transportlīdzekļus vadītājiem no 18 gadiem, neierobežojot attālumu ar 50 km.

| 3.8. | Vadītāja apliecības reforma paredz, ka jaunajiem vadītājiem vecumā no 16 līdz 21 gadam ir atļauts vadīt ierobežota ātruma automobiļus ar B1 apliecību. Tas ir interesants priekšlikums, kas ļauj ierobežot vieglo motociklu vai nedrošu motorolleru izmantošanu un novērst sabiedriskā transporta trūkumu dažos reģionos, jo īpaši tāpēc, ka ar ierobežota ātruma automobiļiem var braukt arī vadītāji, kuriem nav B kategorijas vadītāja apliecības, vai tos kā pārejas posmu var izmantot veci cilvēki ar samazinātām braukšanas spējām. EESK atbalsta šos priekšlikumus. |
| --- | --- |

3.8.

Vadītāja apliecības reforma paredz, ka jaunajiem vadītājiem vecumā no 16 līdz 21 gadam ir atļauts vadīt ierobežota ātruma automobiļus ar B1 apliecību. Tas ir interesants priekšlikums, kas ļauj ierobežot vieglo motociklu vai nedrošu motorolleru izmantošanu un novērst sabiedriskā transporta trūkumu dažos reģionos, jo īpaši tāpēc, ka ar ierobežota ātruma automobiļiem var braukt arī vadītāji, kuriem nav B kategorijas vadītāja apliecības, vai tos kā pārejas posmu var izmantot veci cilvēki ar samazinātām braukšanas spējām. EESK atbalsta šos priekšlikumus.

| 3.9. | Vajadzētu būt arī iespējai ierobežot automobiļu ātrumu ar citiem līdzekļiem, nevis ar Komisijas ierosināto ātruma ierobežojumu. Piemēram, elektroniskas ātruma ierobežošanas ierīces ir uzticama un moderna alternatīva. Savukārt dalībvalstis varētu paredzēt sankcijas par dzinēja apgriezienu skaita ierobežojumu nelikumīgu grozīšanu. |
| --- | --- |

3.9.

Vajadzētu būt arī iespējai ierobežot automobiļu ātrumu ar citiem līdzekļiem, nevis ar Komisijas ierosināto ātruma ierobežojumu. Piemēram, elektroniskas ātruma ierobežošanas ierīces ir uzticama un moderna alternatīva. Savukārt dalībvalstis varētu paredzēt sankcijas par dzinēja apgriezienu skaita ierobežojumu nelikumīgu grozīšanu.

| 3.10. | EESK arī atbalsta paredzēto iespēju vadīt ar alternatīvu degvielu darbināmus transportlīdzekļus, kuru svars ir līdz 4 250 kg, ar B kategorijas vadītāja apliecību, jo tas varētu paātrināt vieglo kravas automobiļu parka elektrifikāciju un mazināt autovadītāju trūkumu. Turklāt transportlīdzekļu ražotāji jau ir ieviesuši lielu skaitu elektrisko furgonu, kuru svars ir no 3 500 līdz 4 250 kg un kuru uzlādes jauda ir līdzvērtīga pašlaik tirgū esošajiem dīzeļdzinēja furgoniem. |
| --- | --- |

3.10.

EESK arī atbalsta paredzēto iespēju vadīt ar alternatīvu degvielu darbināmus transportlīdzekļus, kuru svars ir līdz 4 250 kg, ar B kategorijas vadītāja apliecību, jo tas varētu paātrināt vieglo kravas automobiļu parka elektrifikāciju un mazināt autovadītāju trūkumu. Turklāt transportlīdzekļu ražotāji jau ir ieviesuši lielu skaitu elektrisko furgonu, kuru svars ir no 3 500 līdz 4 250 kg un kuru uzlādes jauda ir līdzvērtīga pašlaik tirgū esošajiem dīzeļdzinēja furgoniem.

| 3.11. | EESK uzskata: pēc teorētiskās apmācības autoskolā un praktiskām braukšanas nodarbībām smago kravas transportlīdzekļu vadītājam-māceklim būtu jāiegūst praktiska braukšanas pieredze kopā ar specializētu instruktoru. Instruktoriem jābūt īpaši apmācītiem šim nolūkam. |
| --- | --- |

3.11.

EESK uzskata: pēc teorētiskās apmācības autoskolā un praktiskām braukšanas nodarbībām smago kravas transportlīdzekļu vadītājam-māceklim būtu jāiegūst praktiska braukšanas pieredze kopā ar specializētu instruktoru. Instruktoriem jābūt īpaši apmācītiem šim nolūkam.

| 3.12. | Plānotajā reformā būtu jāparedz, ka smago kravas transportlīdzekļu vadīšana 17 gadus vecam autovadītājam būs atļauta tikai pēc ilgas prakses ar pavadošo personu un ļoti selektīva braukšanas eksāmena. Tādēļ direktīvas priekšlikums būtu attiecīgi jāpapildina. |
| --- | --- |

3.12.

Plānotajā reformā būtu jāparedz, ka smago kravas transportlīdzekļu vadīšana 17 gadus vecam autovadītājam būs atļauta tikai pēc ilgas prakses ar pavadošo personu un ļoti selektīva braukšanas eksāmena. Tādēļ direktīvas priekšlikums būtu attiecīgi jāpapildina.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1936 (2019. gada 23. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2008/96/EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (OV L 305, 26.11.2019., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/126/EK (2006. gada 20. decembris) par vadītāju apliecībām (OV L 403, 30.12.2006., 18. lpp.).

2

(3)  https://sdgs.un.org/

3

(4)  Pēc viedokļu apmaiņas ar Komisiju var secināt, ka nulles tolerances jēdziens tiek saprasts kā tāds, kas ir tehniski pamatots.

4

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/138 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/138

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1227/2011 un Regulu (ES) 2019/942, lai uzlabotu Savienības aizsardzību pret tirgus manipulācijām enerģijas vairumtirgū”

(COM(2023) 147 final)

(2023/C 293/20)

| Ziņotāja: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Lutz RIBBE |

Ziņotāja:

Alena MASTANTUONO

Alena MASTANTUONO

Līdzziņotājs:

Lutz RIBBE

Lutz RIBBE

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 31.3.2023.
  Eiropas Parlaments, 29.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta 2. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 16.5.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 217/5/5 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 31.3.2023.

Eiropas Parlaments, 29.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta 2. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

16.5.2023.

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

217/5/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Kā norādīts daudzos iepriekšējos atzinumos, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka ir būtiski svarīgi uzlabot apstākļus, lai enerģijas tirgus varētu darboties labāk, un vienlaikus novērst tirgus manipulācijas un citas parādības, kas kropļo tirgus un negatīvi ietekmē uzņēmumus, mājsaimniecības un sabiedrību kopumā. |
| --- | --- |

1.1.

Kā norādīts daudzos iepriekšējos atzinumos, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka ir būtiski svarīgi uzlabot apstākļus, lai enerģijas tirgus varētu darboties labāk, un vienlaikus novērst tirgus manipulācijas un citas parādības, kas kropļo tirgus un negatīvi ietekmē uzņēmumus, mājsaimniecības un sabiedrību kopumā.

| 1.2. | Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK atzinīgi vērtē ierosinātās regulas pamatmērķi – stiprināt enerģijas vairumtirgu uzraudzību un pārredzamību. Tomēr EESK ir arī uzsvērusi, ka pirms jebkādām iniciatīvām ir jāveic rūpīgas debates un ietekmes analīze. |
| --- | --- |

1.2.

Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK atzinīgi vērtē ierosinātās regulas pamatmērķi – stiprināt enerģijas vairumtirgu uzraudzību un pārredzamību. Tomēr EESK ir arī uzsvērusi, ka pirms jebkādām iniciatīvām ir jāveic rūpīgas debates un ietekmes analīze.

| 1.3. | Tāpēc EESK pauž nožēlu, ka par priekšlikumiem attiecībā uz elektroenerģijas tirgus modeli nav notikušas vispusīgas apspriešanās un nav veikti ietekmes novērtējumi. Komiteja uzskata, ka nevienu reformu nevajag sasteigt un ka sabiedriskā apspriešana un ietekmes novērtējumi ir vērtīgi likumdošanas procesa instrumenti. |
| --- | --- |

1.3.

Tāpēc EESK pauž nožēlu, ka par priekšlikumiem attiecībā uz elektroenerģijas tirgus modeli nav notikušas vispusīgas apspriešanās un nav veikti ietekmes novērtējumi. Komiteja uzskata, ka nevienu reformu nevajag sasteigt un ka sabiedriskā apspriešana un ietekmes novērtējumi ir vērtīgi likumdošanas procesa instrumenti.

| 1.4. | Ierosinātās regulas politikas konteksta aprakstā Komisija uzsver patērētāju, nozares un ieguldītāju bažas par pakļautību svārstīgām īstermiņa cenām, ko nosaka augstas gāzes cenas. Tomēr trūkst pienācīgas analīzes par ļaunprātīgu tirgus varas izmantošanu un tirgus manipulācijām. Turpmāk ir vajadzīga pastāvīga uzraudzība un analīze, lai savlaicīgi un pienācīgi varētu veikt atbilstošus iejaukšanās pasākumus un regulatīvas darbības. |
| --- | --- |

1.4.

Ierosinātās regulas politikas konteksta aprakstā Komisija uzsver patērētāju, nozares un ieguldītāju bažas par pakļautību svārstīgām īstermiņa cenām, ko nosaka augstas gāzes cenas. Tomēr trūkst pienācīgas analīzes par ļaunprātīgu tirgus varas izmantošanu un tirgus manipulācijām. Turpmāk ir vajadzīga pastāvīga uzraudzība un analīze, lai savlaicīgi un pienācīgi varētu veikt atbilstošus iejaukšanās pasākumus un regulatīvas darbības.

| 1.5. | EESK uzsver, ka tirgus manipulāciju atklāšanā un novēršanā liela nozīme ir iestāžu sadarbībai, un atbalsta pastiprinātu sadarbību un informācijas apmaiņu starp regulatīvajām enerģētikas, konkurences un finanšu iestādēm. Šajā ziņā EESK atzinīgi vērtē iekšējās informācijas un tirgus manipulāciju definīciju saskaņošanu ar finanšu tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzsver, ka tirgus manipulāciju atklāšanā un novēršanā liela nozīme ir iestāžu sadarbībai, un atbalsta pastiprinātu sadarbību un informācijas apmaiņu starp regulatīvajām enerģētikas, konkurences un finanšu iestādēm. Šajā ziņā EESK atzinīgi vērtē iekšējās informācijas un tirgus manipulāciju definīciju saskaņošanu ar finanšu tirgus noteikumiem.

| 1.6. | EESK arī uzsver, cik svarīga ir sadarbība starp valstu un ES līmeņa iestādēm. Komiteja norāda, ka ir jānodrošina atbilstošs un efektīvs pienākumu sadalījums starp valstu regulatīvajām iestādēm un Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER). ACER pilnvaru stiprināšanai ir jāatspoguļo aģentūras spējas un darbības nosacījumi, un tajā pašā laikā arī ierobežojumi attiecībā uz valstu kompetencēm, piemēram, kriminālatbildību. ACER kompetences stiprināšana nedrīkst aizstāt skaidrākus un saskaņotākus noteikumus par valsts iestāžu veiktu tirgus uzraudzību. |
| --- | --- |

1.6.

EESK arī uzsver, cik svarīga ir sadarbība starp valstu un ES līmeņa iestādēm. Komiteja norāda, ka ir jānodrošina atbilstošs un efektīvs pienākumu sadalījums starp valstu regulatīvajām iestādēm un Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER

ACER

ACER

| 1.7. | Uzskatot, ka ļoti svarīgi ir uzlabot datu kvalitāti un tirdzniecības pārredzamību, EESK arī norāda, ka būtu jāracionalizē datu un informācijas procesi un prasības, lai samazinātu administratīvo slogu. Komiteja uzskata, ka līdz ar tirgus attīstību jaunie noteikumi nedrīkst atturēt jaunpienācējus. Kas attiecas uz jaunajām prasībām algoritmiskajai tirdzniecībai, priekšlikums var veicināt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus tirgus dalībniekiem visā ES, jo par informācijas sniegšanas pienākumu periodiskumu tiek lemts tikai valstu līmenī. Komiteja aicina nodrošināt datu ziņošanas proporcionalitāti un piemērot vienreizējas iesniegšanas principu. Par pārskatīšanas mērķi būtu jāizvirza pārredzamas un nediskriminējošas sistēmas izveide, vienlaikus novēršot savākto datu ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

1.7.

Uzskatot, ka ļoti svarīgi ir uzlabot datu kvalitāti un tirdzniecības pārredzamību, EESK arī norāda, ka būtu jāracionalizē datu un informācijas procesi un prasības, lai samazinātu administratīvo slogu. Komiteja uzskata, ka līdz ar tirgus attīstību jaunie noteikumi nedrīkst atturēt jaunpienācējus. Kas attiecas uz jaunajām prasībām algoritmiskajai tirdzniecībai, priekšlikums var veicināt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus tirgus dalībniekiem visā ES, jo par informācijas sniegšanas pienākumu periodiskumu tiek lemts tikai valstu līmenī. Komiteja aicina nodrošināt datu ziņošanas proporcionalitāti un piemērot vienreizējas iesniegšanas principu. Par pārskatīšanas mērķi būtu jāizvirza pārredzamas un nediskriminējošas sistēmas izveide, vienlaikus novēršot savākto datu ļaunprātīgu izmantošanu.

2.   Konteksts un būtība

Konteksts un būtība

| 2.1. | Ierosinātās regulas (turpmāk tekstā – “priekšlikums”) mērķis ir uzlabot ES aizsardzību pret tirgus manipulācijām enerģijas vairumtirgū. Šajā nolūkā tajā ierosināti grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1227/2011 (1) (REMIT regulā) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/942 (2) (ACER regulā). |
| --- | --- |

2.1.

Ierosinātās regulas (turpmāk tekstā – “priekšlikums”) mērķis ir uzlabot ES aizsardzību pret tirgus manipulācijām enerģijas vairumtirgū. Šajā nolūkā tajā ierosināti grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1227/2011 (1

REMIT

2

ACER

| 2.2. | Priekšlikums ir daļa no plašāka pasākumu kopuma, ko Komisija ierosinājusi, lai reformētu elektroenerģijas tirgus struktūru ar mērķi paātrināt atjaunīgo energoresursu enerģijas pieaugumu, aizsargāt patērētājus no cenu kāpuma un manipulācijām un veicināt nozaru konkurētspēju. Turklāt ar finanšu instrumentu, piemēram, enerģētikas atvasināto instrumentu, starpniecību priekšlikums ir saistīts ar finanšu tirgus tiesību aktiem (it īpaši ar Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regulu). |
| --- | --- |

2.2.

Priekšlikums ir daļa no plašāka pasākumu kopuma, ko Komisija ierosinājusi, lai reformētu elektroenerģijas tirgus struktūru ar mērķi paātrināt atjaunīgo energoresursu enerģijas pieaugumu, aizsargāt patērētājus no cenu kāpuma un manipulācijām un veicināt nozaru konkurētspēju. Turklāt ar finanšu instrumentu, piemēram, enerģētikas atvasināto instrumentu, starpniecību priekšlikums ir saistīts ar finanšu tirgus tiesību aktiem (it īpaši ar Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regulu).

| 2.3. | Priekšlikumā ir noteikti pienākumi gan tirgus dalībniekiem, gan iestādēm. Tajā galvenā uzmanība pievērsta tādām procedūrām kā datu vākšana un pārvaldība, ziņošana, informācijas apmaiņa un izpaušana, kā arī izmeklēšana un sodi. Tajā ierosinātas arī izmaiņas definīcijās. Galvenie ierosinājumi cita starpā ir šādi:






  — | ir ierosināts precizēt un pielāgot tirgus manipulāciju un iekšējās informācijas definīcijas, lai tās saskaņotu ar Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regulu. Vairumtirdzniecības tirgus produkta definīcija tiktu paplašināta, attiecinot to arī uz tirdzniecības rīkojumu izdošanu trešās valstīs, kas piedalās ES vienotajā nākamās dienas un tekošās dienas tirgus sasaistīšanā, kā rezultātā var notikt piegāde Eiropas Savienībā, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Priekšlikumā ir noteikti pienākumi gan tirgus dalībniekiem, gan iestādēm. Tajā galvenā uzmanība pievērsta tādām procedūrām kā datu vākšana un pārvaldība, ziņošana, informācijas apmaiņa un izpaušana, kā arī izmeklēšana un sodi. Tajā ierosinātas arī izmaiņas definīcijās. Galvenie ierosinājumi cita starpā ir šādi:

—

ir ierosināts precizēt un pielāgot tirgus manipulāciju un iekšējās informācijas definīcijas, lai tās saskaņotu ar Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regulu. Vairumtirdzniecības tirgus produkta definīcija tiktu paplašināta, attiecinot to arī uz tirdzniecības rīkojumu izdošanu trešās valstīs, kas piedalās ES vienotajā nākamās dienas un tekošās dienas tirgus sasaistīšanā, kā rezultātā var notikt piegāde Eiropas Savienībā,

| — | datu vākšana tiktu paplašināta tā, lai aptvertu arī jaunus balansēšanas tirgus, kā arī algoritmu tirdzniecību. Valsts regulatīvā iestāde būtu pilnvarota pieprasīt tirgus dalībniekiem sniegt aprakstu par tādiem aspektiem kā to algoritmiskās tirdzniecības stratēģijas un atbilstības un riska kontroles pasākumi, |
| --- | --- |

—

datu vākšana tiktu paplašināta tā, lai aptvertu arī jaunus balansēšanas tirgus, kā arī algoritmu tirdzniecību. Valsts regulatīvā iestāde būtu pilnvarota pieprasīt tirgus dalībniekiem sniegt aprakstu par tādiem aspektiem kā to algoritmiskās tirdzniecības stratēģijas un atbilstības un riska kontroles pasākumi,

| — | ir ierosināti īpaši noteikumi par to, kā LNG tirgus dalībnieki sniedz datus ACER, un ACER pienākums katru dienu sagatavot un publicēt LNG cenas novērtējumu un LNG cenas etalonu, |
| --- | --- |

—

ir ierosināti īpaši noteikumi par to, kā LNG tirgus dalībnieki sniedz datus ACER, un ACER pienākums katru dienu sagatavot un publicēt LNG cenas novērtējumu un LNG cenas etalonu,

LNG

ACER

ACER

LNG

LNG

| — | iekšējā informācija būtu jāatklāj ACER, izmantojot iekšējās informācijas platformas, savukārt informācija par darījumiem ir jāsniedz, izmantojot reģistrētus ziņošanas mehānismus. Gan iekšējās informācijas platformām, gan reģistrētiem ziņošanas mehānismiem būtu jāsaņem ACER atļauja, |
| --- | --- |

—

iekšējā informācija būtu jāatklāj ACER, izmantojot iekšējās informācijas platformas, savukārt informācija par darījumiem ir jāsniedz, izmantojot reģistrētus ziņošanas mehānismus. Gan iekšējās informācijas platformām, gan reģistrētiem ziņošanas mehānismiem būtu jāsaņem ACER atļauja,

ACER

ACER

| — | valstu iestādēm un ACER būtu pienākums regulāri apmainīties ar informāciju, ja ir aizdomas par vairumtirdzniecības tirgus produktu pārkāpumiem. Sadarbība ir nepieciešama arī starp dažādām valstu iestādēm: enerģētikas regulatoriem, finanšu tirgus iestādēm, konkurences iestādēm un nodokļu iestādēm. ES līmenī tas pats attiecas uz ACER un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI). Valsts regulatīvās iestādes būtu kompetentas izmeklēt jebkādus vairumtirdzniecības tirgus produktus savos tirgos neatkarīgi no tā, kur tirgus dalībnieks ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, |
| --- | --- |

—

valstu iestādēm un ACER būtu pienākums regulāri apmainīties ar informāciju, ja ir aizdomas par vairumtirdzniecības tirgus produktu pārkāpumiem. Sadarbība ir nepieciešama arī starp dažādām valstu iestādēm: enerģētikas regulatoriem, finanšu tirgus iestādēm, konkurences iestādēm un nodokļu iestādēm. ES līmenī tas pats attiecas uz ACER un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI). Valsts regulatīvās iestādes būtu kompetentas izmeklēt jebkādus vairumtirdzniecības tirgus produktus savos tirgos neatkarīgi no tā, kur tirgus dalībnieks ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību,

ACER

ACER

| — | tiek ierosināts stiprināt ACER lomu REMIT regulā paredzēto darbību uzraudzībā un izpildē. Mērķis ir nodrošināt pienācīgu izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par pārkāpumiem, ko izdarījuši ārpus ES reģistrēti tirgus dalībnieki, un koordinēt izmeklēšanu, it īpaši pārrobežu lietās. ACER būtu arī pilnvarota ar valstu regulatīvo iestāžu palīdzību veikt pārbaudes uz vietas, |
| --- | --- |

—

tiek ierosināts stiprināt ACER lomu REMIT regulā paredzēto darbību uzraudzībā un izpildē. Mērķis ir nodrošināt pienācīgu izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par pārkāpumiem, ko izdarījuši ārpus ES reģistrēti tirgus dalībnieki, un koordinēt izmeklēšanu, it īpaši pārrobežu lietās. ACER būtu arī pilnvarota ar valstu regulatīvo iestāžu palīdzību veikt pārbaudes uz vietas,

ACER

REMIT

ACER

| — | priekšlikumā arī ierosināts saskaņot sodus, kas jāievieš valsts līmenī, tostarp saskaņotus naudas sodus par REMIT regulas pārkāpumiem. |
| --- | --- |

—

priekšlikumā arī ierosināts saskaņot sodus, kas jāievieš valsts līmenī, tostarp saskaņotus naudas sodus par REMIT regulas pārkāpumiem.

REMIT

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ir uzklausījusi tās aicinājumu pārskatīt REMIT. Komiteja uzsver, ka pārskatīšanā ir jānosaka satvars tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku mazināšanai, uzlabojot tirgus pārredzamību un tirgus datu kvalitāti. Vispārējam mērķim vajadzētu būt mazināt iespējamo tirgus ļaunprātīgas izmantošanas un spekulāciju kropļojošo ietekmi uz cenu noteikšanu. Vienlaikus uzmanība jāpievērš iespējamajai ietekmei, ko tirgus likviditāte un šķēršļi ienākšanai tirgū var radīt jauniem tirgus dalībniekiem. Ir vajadzīgi skaidri tirgus noteikumi, taču tiem būtu jāveicina konkurence, un tie nedrīkst tai radīt šķēršļus. EESK norāda, ka enerģija nav tāda pati prece kā jebkura cita; tā ir būtisks ekonomikas un sociālās sistēmas elements, kas tādējādi līdzinās sabiedriskajam labumam, un šajā ziņā tai jābūt vispārēji pieejamai. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ir uzklausījusi tās aicinājumu pārskatīt REMIT

| 3.2. | Vairākas dalībvalstis ir ieviesušas tirgus pārredzamības platformas, un Eiropas platformu pārvalda elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (ENTSO). Tomēr šajās platformās pieejamo datu sistemātiska analīze un sabiedrības informētība par tiem ļautu patērētājiem un mazākiem tirgus dalībniekiem labāk izprast pārkāpumus un reaģēt uz tiem. |
| --- | --- |

3.2.

Vairākas dalībvalstis ir ieviesušas tirgus pārredzamības platformas, un Eiropas platformu pārvalda elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (ENTSO

| 3.3. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikuma pamatmērķi – novērst manipulācijas ar enerģijas tirgiem un aizsargāt pret tām. Šajā nolūkā EESK uzskata, ka ir svarīgi pārredzamā veidā efektīvi uzraudzīt darbības tirgū. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka REMIT pārskatīšana papildina vairākus ES pasākumus, kas vērsti pret dažādām spekulācijām ES tirgū, piemēram, pret manipulācijām, kas saistītas ar gāzes krātuvju neuzpildīšanu. Komiteja atbalsta priekšlikumu paplašināt vairumtirdzniecības energoproduktu definīciju, attiecinot to arī uz rīkojumu izdošanu tirdzniecībai trešās valstīs ar potenciālu piegādi Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.3.

EESK atzinīgi vērtē priekšlikuma pamatmērķi – novērst manipulācijas ar enerģijas tirgiem un aizsargāt pret tām. Šajā nolūkā EESK uzskata, ka ir svarīgi pārredzamā veidā efektīvi uzraudzīt darbības tirgū. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka REMIT

| 3.4. | EESK uzsver, ka darbam un vērībai jābūt valstu līmenī, un mudina valstu iestādes pēc iespējas vairāk sadarboties ar kolēģiem visās dalībvalstīs, kā arī ar ES regulatoriem. Tikai tad darbs var būt efektīvs. |
| --- | --- |

3.4.

EESK uzsver, ka darbam un vērībai jābūt valstu līmenī, un mudina valstu iestādes pēc iespējas vairāk sadarboties ar kolēģiem visās dalībvalstīs, kā arī ar ES regulatoriem. Tikai tad darbs var būt efektīvs.

| 3.5. | EESK ir arī uzsvērusi, ka pirms jebkādām iniciatīvām ir vajadzīgas rūpīgas debates un ietekmes analīze (3). Komiteja apzinās, ka šāds aicinājums būtu nozīmējis ilgāku procedūru, tomēr uzsver, ka likumdošanas process ir jāuzlabo. Tāpēc EESK pauž nožēlu, ka par priekšlikumiem attiecībā uz elektroenerģijas tirgus modeli nav notikušas vispusīgas apspriešanās un nav veikti ietekmes novērtējumi. Komiteja pieņem zināšanai Komisijas dienestu darba dokumentu, taču norāda, ka uz šāda veida dokumentiem neattiecas tāda pati procedūra kā uz ietekmes novērtējumiem. Šajā ziņā Komiteja uzsver, ka jaunajiem pasākumiem ir jāatbilst proporcionalitātes principam un ka tirgus dalībniekus nevajadzētu pārslogot ar ziņošanu. |
| --- | --- |

3.5.

EESK ir arī uzsvērusi, ka pirms jebkādām iniciatīvām ir vajadzīgas rūpīgas debates un ietekmes analīze (3

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK atzinīgi vērtē sistēmas izveidi LNG cenu novērtējumu un etalonu izstrādei un publicēšanai. |
| --- | --- |

4.1.

EESK atzinīgi vērtē sistēmas izveidi LNG

| 4.2. | Uzskatot, ka ļoti svarīgi ir uzlabot datu kvalitāti un tirdzniecības pārredzamību, EESK arī norāda, ka būtu jāracionalizē datu un informācijas procesi un prasības, lai samazinātu administratīvo slogu. Attiecībā uz jaunajām prasībām algoritmiskajai tirdzniecībai priekšlikums var veicināt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus tirgus dalībniekiem visā ES, jo par informācijas sniegšanas pienākumu periodiskumu tiek lemts tikai valstu līmenī. |
| --- | --- |

4.2.

Uzskatot, ka ļoti svarīgi ir uzlabot datu kvalitāti un tirdzniecības pārredzamību, EESK arī norāda, ka būtu jāracionalizē datu un informācijas procesi un prasības, lai samazinātu administratīvo slogu. Attiecībā uz jaunajām prasībām algoritmiskajai tirdzniecībai priekšlikums var veicināt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus tirgus dalībniekiem visā ES, jo par informācijas sniegšanas pienākumu periodiskumu tiek lemts tikai valstu līmenī.

| 4.3. | EESK atbalsta ciešāku sadarbību un informācijas apmaiņu starp iestādēm, kas darbojas enerģētikas, konkurences un finanšu regulējuma jomā. Šajā ziņā EESK atzinīgi vērtē iekšējās informācijas un tirgus manipulāciju definīciju saskaņošanu ar finanšu tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

4.3.

EESK atbalsta ciešāku sadarbību un informācijas apmaiņu starp iestādēm, kas darbojas enerģētikas, konkurences un finanšu regulējuma jomā. Šajā ziņā EESK atzinīgi vērtē iekšējās informācijas un tirgus manipulāciju definīciju saskaņošanu ar finanšu tirgus noteikumiem.

| 4.4. | EESK arī uzsver, cik svarīga ir sadarbība starp valstu un ES līmeņa iestādēm. Tomēr vienlaikus ir svarīgi nodrošināt pienācīgu un efektīvu pienākumu sadali starp valstu regulatīvajām iestādēm un ACER. ACER kontroles pilnvaru paplašināšana rada bažas par tās spēju izpildīt visus uzdevumus, ņemot vērā problēmas, ar kurām tā saskaras, lai pārvaldītu pašreizējo plašo darba kārtību. Valstu iestādes ir jāstiprina un jāsniedz tām skaidrāki noteikumi. ACER būtu jākoncentrējas uz savu koordinatora lomu. |
| --- | --- |

4.4.

EESK arī uzsver, cik svarīga ir sadarbība starp valstu un ES līmeņa iestādēm. Tomēr vienlaikus ir svarīgi nodrošināt pienācīgu un efektīvu pienākumu sadali starp valstu regulatīvajām iestādēm un ACER

ACER

ACER

| 4.5. | Pilnvarām veikt pārbaudes uz vietas un pieņemt lēmumus par REMIT pārkāpumiem arī turpmāk būtu jāpaliek valsts līmenī, jo kriminālatbildības nosacījumu noteikšana galu galā ir dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē. |
| --- | --- |

4.5.

Pilnvarām veikt pārbaudes uz vietas un pieņemt lēmumus par REMIT

| 4.6. | EESK piekrīt, ka sankcijām jābūt efektīvām, atturošām un samērīgām. Šajā saistībā Komiteja norāda, ka ierosinātie naudas sodi juridiskām personām un fiziskām personām ir ļoti augsti. |
| --- | --- |

4.6.

EESK piekrīt, ka sankcijām jābūt efektīvām, atturošām un samērīgām. Šajā saistībā Komiteja norāda, ka ierosinātie naudas sodi juridiskām personām un fiziskām personām ir ļoti augsti.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1227/2011 (2011. gada 25. oktobris) par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (OV L 326, 8.12.2011., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/942 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (pārstrādāta redakcija) (OV L 158, 14.6.2019., 22. lpp.).

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Elektroenerģijas tirgus īstermiņa intervences un ilgtermiņa uzlabojumi elektroenerģijas tirgus modelī: rīcības virziens”” (COM(2022) 236 final) (OV C 75, 28.2.2023., 185. lpp.).

3

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/142 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/142

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tādas autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas apstiprināšanu un tirgus uzraudzību, kas pārvietojas pa koplietošanas ceļiem, un ar kuru groza Regulu (ES) 2019/1020”

(COM(2023) 178 final – 2023/0090 (COD))

(2023/C 293/21)

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 4.4.2023.
  Eiropas Parlaments, 17.4.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 193/1/3 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 4.4.2023.

Eiropas Parlaments, 17.4.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

193/1/3

Tā kā priekšlikuma saturs ir pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas komentāri, komiteja ir nolēmusi sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/143 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/143

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido munīcijas ražošanas atbalsta aktu”

(COM(2023) 237final – 2023/0140 (COD))

(2023/C 293/22)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 10.5.2023.
  Eiropas Parlaments, 8.5.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 193/2/9 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 10.5.2023.

Eiropas Parlaments, 8.5.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

14.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

193/2/9

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas komentāri, komiteja ir nolēmusi sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

| 18.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 293/144 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 293/144

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā”

(COM(2023) 108 final – 2023/0056 (COD))

(2023/C 293/23)

| Galvenais ziņotājs: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Galvenais ziņotājs:

Stefano PALMIERI

Stefano PALMIERI

| Atzinuma pieprasījums | Padome, 10.3.2023.
  Eiropas Parlaments, 13.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.6.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 579 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 151/0/1 |

Atzinuma pieprasījums

Padome, 10.3.2023.

Eiropas Parlaments, 13.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

15.6.2023.

Plenārsesija Nr.

579

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

151/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atkārtoti pauž savu viedokli par iesniegto priekšlikumu regulai, kas jau izklāstīts Komitejas atzinumos 2018/05155 (1), 2020/02842 (2) un 2022/01131 (3), kuru secinājumi un ieteikumi ir sīkāk izklāstīti turpmāk. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atkārtoti pauž savu viedokli par iesniegto priekšlikumu regulai, kas jau izklāstīts Komitejas atzinumos 2018/05155 (1

2

3

| 1.2. | Komiteja uzskata, ka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pieņemtie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi ir jātransponē Savienības tiesībās, lai panāktu pasākumu vienotu un efektīvu īstenošanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja uzskata, ka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO

| 1.3. | Tomēr EESK uzskata, ka iesniegtajā priekšlikumā nav paredzēts efektīvs mehānisms NAFO pieņemto pasākumu transponēšanai un nav atrisināta problēma, ko rada nepieciešamība tos katru gadu atjaunināt. |
| --- | --- |

1.3.

Tomēr EESK uzskata, ka iesniegtajā priekšlikumā nav paredzēts efektīvs mehānisms NAFO

| 1.4. | Komiteja atbalsta efektīvāku un vienkāršāku mehānismu, un tādēļ ierosina pieņemt regulu, kas ietvertu vienu vienīgu pantu, kurā būtu noteikts, ka Eiropas Savienībai ir savai flotei obligāti jāpiemēro NAFO apstiprinātie pasākumi. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja atbalsta efektīvāku un vienkāršāku mehānismu, un tādēļ ierosina pieņemt regulu, kas ietvertu vienu vienīgu pantu, kurā būtu noteikts, ka Eiropas Savienībai ir savai flotei obligāti jāpiemēro NAFO

| 1.5. | EESK norāda uz risku, ko varētu radīt deleģēto aktu sistēmas ieviešana, jo tā Komisijai dotu iespēju pieņemt tiesību aktus bez pienākuma ievērot parastās procedūras. |
| --- | --- |

1.5.

EESK norāda uz risku, ko varētu radīt deleģēto aktu sistēmas ieviešana, jo tā Komisijai dotu iespēju pieņemt tiesību aktus bez pienākuma ievērot parastās procedūras.

2.   Tiesību akta priekšlikuma kopsavilkums

Tiesību akta priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1. | Iesniegtā priekšlikuma galvenais mērķis ir Savienības tiesībās iekļaut saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, ko Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) pieņēmusi gadskārtējā sanāksmē 2022. gada septembrī. |
| --- | --- |

2.1.

Iesniegtā priekšlikuma galvenais mērķis ir Savienības tiesībās iekļaut saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, ko Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO

| 2.2. | Priekšlikumā ietverti grozījumi, kuri attiecas uz jauniem karoga dalībvalstu pienākumiem, kas saistīti ar pētniecības plānu iesniegšanu un prasībām, kādas izvirzāmas kuģiem, kuri piedalās pētnieciskās darbībās; noteikumi par zvejas rīka izmēģinājuma vilkšanu pēc pirmreizējas ieiešanas kādā rajonā zvejas reisa ietvaros; korekcijas, kuras attiecas uz sarkanasaru zvejošanas aizliegumu 3M rajonā; aizliegums izkraut, citā kuģī pārkraut un uz kuģa paturēt Grenlandes haizivi; ar to savā sarakstā pārņemti citu reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju NNN zvejas kuģu sarakstos minētie nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas kuģi. |
| --- | --- |

2.2.

Priekšlikumā ietverti grozījumi, kuri attiecas uz jauniem karoga dalībvalstu pienākumiem, kas saistīti ar pētniecības plānu iesniegšanu un prasībām, kādas izvirzāmas kuģiem, kuri piedalās pētnieciskās darbībās; noteikumi par zvejas rīka izmēģinājuma vilkšanu pēc pirmreizējas ieiešanas kādā rajonā zvejas reisa ietvaros; korekcijas, kuras attiecas uz sarkanasaru zvejošanas aizliegumu 3M rajonā; aizliegums izkraut, citā kuģī pārkraut un uz kuģa paturēt Grenlandes haizivi; ar to savā sarakstā pārņemti citu reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju NNN zvejas kuģu sarakstos minētie nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas kuģi.

| 2.3. | Bez tam attiecībā uz dalībvalstu pienākumiem, kas saistīti ar pētniecības plānu iesniegšanu un prasībām, kādas izvirzāmas kuģiem, kuri piedalās pētnieciskās darbībās, priekšlikums deleģē Komisijai pilnvaras grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/833 (4). Tas tiktu darīts gadījumā, ja minētos pasākumus vēlāk grozītu NAFO. |
| --- | --- |

2.3.

Bez tam attiecībā uz dalībvalstu pienākumiem, kas saistīti ar pētniecības plānu iesniegšanu un prasībām, kādas izvirzāmas kuģiem, kuri piedalās pētnieciskās darbībās, priekšlikums deleģē Komisijai pilnvaras grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/833 (4

NAFO

3.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK uzskata, ka pēdējā gadskārtējā NAFO sanāksmē apstiprinātie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi ir jātransponē Savienības tiesību aktos, lai panāktu pasākumu saskaņotu īstenošanu visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.1.

EESK uzskata, ka pēdējā gadskārtējā NAFO

| 3.2. | Tomēr Komiteja uzskata, ka šajā transponēšanas procedūrā joprojām nav paredzēts ātrs mehānisms, kaut gan šie pasākumi var mainīties katru gadu un ES birokrātiskās procedūras ir ļoti lēns, un tāpēc rastos NAFO pieņemto noteikumu un ES tiesību aktu pastāvīga neatbilstība. |
| --- | --- |

3.2.

Tomēr Komiteja uzskata, ka šajā transponēšanas procedūrā joprojām nav paredzēts ātrs mehānisms, kaut gan šie pasākumi var mainīties katru gadu un ES birokrātiskās procedūras ir ļoti lēns, un tāpēc rastos NAFO

| 3.3. | EESK atkārtoti norāda, ka ir vajadzīga dinamiskāka procedūra, kā ierosināts Komitejas 2019. gada, 2020. gada un 2022. gada atzinumos un kuru atbalstījušas dalībvalstu iestādes un attiecīgās nozares. Tā būtu vienkārša regula ar vienu vienīgu pantu, kurā atzītas Eiropas Savienības saistības obligāti piemērot savai flotei pasākumus, ko katru gadu apstiprina NAFO. Šīs vienkāršās regulas saistībā varētu tikt ieviesta klauzula, kurā būtu noteikts, ka tie NAFO pieņemtie pasākumi, kas neatbildīs ES tiesību aktiem, netiks piemēroti, kamēr likumdevēji nebūs vienojušies par šo jautājumu. |
| --- | --- |

3.3.

EESK atkārtoti norāda, ka ir vajadzīga dinamiskāka procedūra, kā ierosināts Komitejas 2019. gada, 2020. gada un 2022. gada atzinumos un kuru atbalstījušas dalībvalstu iestādes un attiecīgās nozares. Tā būtu vienkārša regula ar vienu vienīgu pantu, kurā atzītas Eiropas Savienības saistības obligāti piemērot savai flotei pasākumus, ko katru gadu apstiprina NAFO

NAFO

| 3.4. | Komiteja vēlreiz brīdina, ka šīs regulas saglabāšana var radīt konfliktējošus noteikumus vai vismaz juridiskās nenoteiktības periodus gan iestādēm, gan uzņēmumiem, jo tie nezinās, vai tiem jāievēro iepriekšējie un vēl joprojām spēkā esošie ES noteikumi vai jaunie noteikumi. Tas arī rada traucējumus to pasākumu piemērošanā, kas pieņemti attiecībā uz trešo valstu flotēm. |
| --- | --- |

3.4.

Komiteja vēlreiz brīdina, ka šīs regulas saglabāšana var radīt konfliktējošus noteikumus vai vismaz juridiskās nenoteiktības periodus gan iestādēm, gan uzņēmumiem, jo tie nezinās, vai tiem jāievēro iepriekšējie un vēl joprojām spēkā esošie ES noteikumi vai jaunie noteikumi. Tas arī rada traucējumus to pasākumu piemērošanā, kas pieņemti attiecībā uz trešo valstu flotēm.

| 3.5. | EESK uzskata, ka vienīgais, kas atvieglos deleģēto aktu sistēmas ieviešanu, ir tas, ka Komisija varēs paredzēt noteikumus bez pienākuma ievērot parastās procedūras. |
| --- | --- |

3.5.

EESK uzskata, ka vienīgais, kas atvieglos deleģēto aktu sistēmas ieviešanu, ir tas, ka Komisija varēs paredzēt noteikumus bez pienākuma ievērot parastās procedūras.

4.   Īpašas piezīmes

Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK atzīst, ka pētniecības kuģiem ir būtiska loma jūras vides stāvokļa uzraudzībā un vērtēšanā, it īpaši saistībā ar zvejniecību. Precīza ekoloģisko kopienu raksturošana no biodaudzveidības un pārtikas tīkla viedokļa ir svarīga to saglabāšanai. Vietējās bagātības var liecināt par statistiski nozīmīgām, sezonāli noteiktām zivju nozvejas pārmaiņām, kas var neatspoguļot bioloģiskās daudzveidības un funkcionālās barošanās īpašības (5). |
| --- | --- |

4.1.

EESK atzīst, ka pētniecības kuģiem ir būtiska loma jūras vides stāvokļa uzraudzībā un vērtēšanā, it īpaši saistībā ar zvejniecību. Precīza ekoloģisko kopienu raksturošana no biodaudzveidības un pārtikas tīkla viedokļa ir svarīga to saglabāšanai. Vietējās bagātības var liecināt par statistiski nozīmīgām, sezonāli noteiktām zivju nozvejas pārmaiņām, kas var neatspoguļot bioloģiskās daudzveidības un funkcionālās barošanās īpašības (5

| 4.2. | Nesen zinātnieki jūras ekosistēmu stāvokļa uzraudzībā un vērtēšanā ieviesa inovatīvu pieeju, kas ietver visaptverošu vides DNS analizēšanu un modelēšanu. Ar šo pieeju tiek ieviesti jauni paņēmieni un koncepcijas, kas var veicināt efektīvu vadību un pārvaldību zvejniecības jomā (6). EESK atzīst, ka vides DNS sniedz papildu datus, kas nodrošina lietderīgu informāciju par barības tīkla un jūras ekosistēmas stāvokli. Tā kā daži pētniecības kuģi novērošanas kampaņu laikā apkopo vides DNS, EESK aicina ņemt vērā vides DNS vākšanu un glabāšanu, jo tā sniedz vērtīgus datus, kas būtu jāietver informācijā par nozveju. |
| --- | --- |

4.2.

Nesen zinātnieki jūras ekosistēmu stāvokļa uzraudzībā un vērtēšanā ieviesa inovatīvu pieeju, kas ietver visaptverošu vides DNS analizēšanu un modelēšanu. Ar šo pieeju tiek ieviesti jauni paņēmieni un koncepcijas, kas var veicināt efektīvu vadību un pārvaldību zvejniecības jomā (6

| 4.3. | Lielākā daļa valstu ievēro pīlārus, kas ir paredzēti Nagojas protokolā, kurš stājās spēkā 2014. gada 12. oktobrī un kurš pamatojas uz Konvenciju par bioloģisko daudzveidību. Atbilstoši šim protokolam pētniecības un attīstības darbība ir jāīsteno saskaņā ar visiem piemērojamiem noteikumiem par piekļuvi un ieguvumu sadali un tai ir jābūt izsekojamai. Paredzētajos gadījumos pirms jebkuras tādas pētniecības programmas īstenošanas, kuras saistībā ir nepieciešams izmantot un pārsūtīt ģenētiskos resursus, neraugoties uz piegādātāju valsti, kompetentajām iestādēm ir jāveic visas noteiktās piekļuves un ieguvumu sadalījuma procedūras. Lielākā daļa valstu ir parakstījušas Nagojas protokolu, un tas ir jāratificē vairs tikai dažām no tām (7). |
| --- | --- |

4.3.

Lielākā daļa valstu ievēro pīlārus, kas ir paredzēti Nagojas protokolā, kurš stājās spēkā 2014. gada 12. oktobrī un kurš pamatojas uz Konvenciju par bioloģisko daudzveidību. Atbilstoši šim protokolam pētniecības un attīstības darbība ir jāīsteno saskaņā ar visiem piemērojamiem noteikumiem par piekļuvi un ieguvumu sadali un tai ir jābūt izsekojamai. Paredzētajos gadījumos pirms jebkuras tādas pētniecības programmas īstenošanas, kuras saistībā ir nepieciešams izmantot un pārsūtīt ģenētiskos resursus, neraugoties uz piegādātāju valsti, kompetentajām iestādēm ir jāveic visas noteiktās piekļuves un ieguvumu sadalījuma procedūras. Lielākā daļa valstu ir parakstījušas Nagojas protokolu, un tas ir jāratificē vairs tikai dažām no tām (7

| 4.4. | Priekšlikums ietver prasību, kas liek pētniecības kuģu operatoriem pēc pieprasījuma sniegt noteiktus datus, taču šī prasība varētu būt neatbilstīga tajos gadījumos, kad ārēji faktori (piemēram, laikapstākļi, specifiska satelītu informācija par barības vielu sadalījumu) liktu veikt straujas novērošanas kampaņu izmaiņas. Dažas prasības, piemēram, nepieciešamība uz kuģa atrasties novērotājam ar pietiekami lielām ekspertzināšanām un pienākums piezvejas gadījumā kuģiem mainīt pozīciju arī var vājināt procesa spēju efektīvi veicināt veselīgu un produktīvu jūras ekosistēmu saglabāšanu un pārvaldību, it īpaši tajos gadījumos, kad savāktā informācija nav paziņota plašākai kopienai. |
| --- | --- |

4.4.

Priekšlikums ietver prasību, kas liek pētniecības kuģu operatoriem pēc pieprasījuma sniegt noteiktus datus, taču šī prasība varētu būt neatbilstīga tajos gadījumos, kad ārēji faktori (piemēram, laikapstākļi, specifiska satelītu informācija par barības vielu sadalījumu) liktu veikt straujas novērošanas kampaņu izmaiņas. Dažas prasības, piemēram, nepieciešamība uz kuģa atrasties novērotājam ar pietiekami lielām ekspertzināšanām un pienākums piezvejas gadījumā kuģiem mainīt pozīciju arī var vājināt procesa spēju efektīvi veicināt veselīgu un produktīvu jūras ekosistēmu saglabāšanu un pārvaldību, it īpaši tajos gadījumos, kad savāktā informācija nav paziņota plašākai kopienai.

| 4.5. | Ņemot vērā grūtības, kuras rada darbības procesa pielāgošana tiesību aktu prasībām un otrādi, EESK atzinīgi vērtē pragmatiskāku pieeju, kuras pamatā ir pārredzama informācijas aprite. Šajā kontekstā EESK ierosina noteikt, ka ex post jāpublicē to ekspertu dzīves gājuma apraksts, kuri ir identificēti kā kompetentie novērotāji, kā arī īss ziņojums par piezvejas gadījumā veiktās pozīcijas maiņas pamatojumu un detaļām. Publiska šīs informācijas pieejamība veicinātu dalīšanos ar paraugpraksi un uzlabotu iesaistīto ieinteresēto personu reputāciju. |
| --- | --- |

4.5.

Ņemot vērā grūtības, kuras rada darbības procesa pielāgošana tiesību aktu prasībām un otrādi, EESK atzinīgi vērtē pragmatiskāku pieeju, kuras pamatā ir pārredzama informācijas aprite. Šajā kontekstā EESK ierosina noteikt, ka ex post

Briselē, 2023. gada 15. jūnijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru nosaka saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā, un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2115/2005 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2007” (COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD)) (OV C 159, 10.5.2019., 60. lpp.).

1

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/833 (2019. gada 20. maijs), ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā” (COM(2020) 215 final – 2020/95 (COD)) (OV C 429, 11.12.2020., 279. lpp.).

2

(3)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā” (COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD)) (OV C 290, 29.7.2022., 149. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/833 (2019. gada 20. maijs), ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā, groza Regulu (ES) 2016/1627 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2115/2005 un (EK) Nr. 1386/2007 (OV L 141, 28.5.2019., 1. lpp.).

4

(5)  
  Blackman et al,
  “Communications Biology”
  (2022), 5:259.

5

Blackman et al

“Communications Biology”

(6)  
  Gilbey et al,
  “Marine Policy”
  (2022), 124:104331.

6

Gilbey et al

“Marine Policy”

(7)  https://www.cbd.int/abs/nagoya-protocol/signatories/

7

---