# Euroopan unionin L 181/18.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 181 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 47. vuosikerta18. toukokuu 2004 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 181

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

47. vuosikerta18. toukokuu 2004

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 986/2004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2004, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 987/2004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2004, asetuksen (EY) N:o 638/2003 mukaisesti vuoden 2004 toukokuun viiden ensimmäisen työpäivän kuluessa jätetyistä hakemuksista AKT-maista sekä merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevan riisin tuontitodistusten myöntämisestä | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 988/2004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2004, väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan okoumé-ristivanerin tuonnissa | 5 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 986/2004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2004, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EY) N:o 987/2004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2004, asetuksen (EY) N:o 638/2003 mukaisesti vuoden 2004 toukokuun viiden ensimmäisen työpäivän kuluessa jätetyistä hakemuksista AKT-maista sekä merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevan riisin tuontitodistusten myöntämisestä

3

*

Komission asetus (EY) N:o 988/2004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2004, väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan okoumé-ristivanerin tuonnissa

5

| | | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston yhteinen kanta 2004/493/YUTP, 17 päivänä toukokuuta 2004, tiettyjen palestiinalaisten tilapäisestä vastaanottamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa hyväksytyn yhteisen kannan 2002/400/YUTP muuttamisesta | 24 |

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

*

Neuvoston yhteinen kanta 2004/493/YUTP, 17 päivänä toukokuuta 2004, tiettyjen palestiinalaisten tilapäisestä vastaanottamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa hyväksytyn yhteisen kannan 2002/400/YUTP muuttamisesta

24

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission päätös 2004/387/EY, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2004 – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2004/387/EY, tehty 21 päivänä huhtikuuta 2004, yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK)
  (EUVL L 144, 30.4.2004) | 25 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission päätös 2004/387/EY, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2004 – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2004/387/EY, tehty 21 päivänä huhtikuuta 2004, yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK)
  (EUVL L 144, 30.4.2004)

(EUVL L 144, 30.4.2004)

25

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 18.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 986/2004,

annettu 17 päivänä toukokuuta 2004,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä toukokuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

Tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 17 päivänä toukokuuta 2004 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 111,0 |
| 204 | 64,3 |
| 212 | 89,5 |
| 999 | 88,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 106,9 |
| 096 | 79,8 |
| 999 | 93,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 104,7 |
| 204 | 54,4 |
| 999 | 79,6 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 052 | 37,0 |
| 204 | 44,8 |
| 220 | 48,1 |
| 388 | 57,9 |
| 400 | 38,0 |
| 624 | 59,8 |
| 999 | 47,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 74,3 |
| 528 | 55,6 |
| 999 | 65,0 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 81,4 |
| 400 | 137,6 |
| 404 | 107,3 |
| 508 | 57,5 |
| 512 | 71,7 |
| 524 | 83,4 |
| 528 | 64,6 |
| 720 | 82,9 |
| 804 | 105,7 |
| 999 | 88,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

111,0

204

64,3

212

89,5

999

88,3

0707 00 05

052

106,9

096

79,8

999

93,4

0709 90 70

052

104,7

204

54,4

999

79,6

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

052

37,0

204

44,8

220

48,1

388

57,9

400

38,0

624

59,8

999

47,6

0805 50 10

388

74,3

528

55,6

999

65,0

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

81,4

400

137,6

404

107,3

508

57,5

512

71,7

524

83,4

528

64,6

720

82,9

804

105,7

999

88,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EYVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 18.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 987/2004,

annettu 17 päivänä toukokuuta 2004,

asetuksen (EY) N:o 638/2003 mukaisesti vuoden 2004 toukokuun viiden ensimmäisen työpäivän kuluessa jätetyistä hakemuksista AKT-maista sekä merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevan riisin tuontitodistusten myöntämisestä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista (AKT-valtioista) peräisin oleviin maataloustuotteisiin ja niiden jalostamisessa saatuihin tavaroihin sovellettavasta järjestelystä ja asetuksen (EY) N:o 1706/98 kumoamisesta 10 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2286/2002 (1),

ottaa huomioon merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön (”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”) 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY (2),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 2286/2002 ja neuvoston päätöksen 2001/822/EY soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista (AKT) sekä merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevan riisin tuontijärjestelmän osalta 9 päivänä huhtikuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 638/2003 (3) ja erityisesti sen 17 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| | |
| --- | --- |

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Vuoden 2004 toukokuun viiden ensimmäisen työpäivän aikana asetuksen (EY) N:o 638/2003 mukaisesti esitettyjen ja komissiolle toimitettujen riisiä koskevien tuontitodistushakemusten perusteella todistukset annetaan hakemuksissa ilmoitetuille määrille, joihin sovelletaan, tarvittaessa, liitteessä vahvistettuja vähennysprosentteja.

2.   Seuraavaan osuuteen siirrettävät määrät vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä toukokuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 348, 21.12.2002, s. 5.

1

(2)  EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1.

2

(3)  EUVL L 93, 10.4.2003, s. 3.

3

---

LIITE

Toukokuun 2004 osuuden osalta haettuihin määriin sovellettavat vähennysprosentit ja seuraavaan osuuteen siirrettävät määrät

| Alkuperä/tuote | Vähennysprosentti | Syyskuun 2004 osuuteen siirrettävä määrä (t) |
| --- | --- | --- |
| Alankomaiden Antillit ja Aruba | Vähiten kehittyneet MMA:t | Alankomaiden Antillit ja Aruba | Vähiten kehittyneet MMA:t |
| MMA (asetuksen (EY) N:o 638/2003 10 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta)






  — | CN-koodi 1006 |

Alkuperä/tuote

Vähennysprosentti

Syyskuun 2004 osuuteen siirrettävä määrä (t)

Alankomaiden Antillit ja Aruba

Vähiten kehittyneet MMA:t

Alankomaiden Antillit ja Aruba

Vähiten kehittyneet MMA:t

MMA (asetuksen (EY) N:o 638/2003 10 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta)

—

CN-koodi 1006

49,9996

—

—

6 667

| Alkuperä/tuote | Vähennysprosentti | Syyskuun 2004 osuuteen siirrettävä määrä (t) |
| --- | --- | --- |
| AKT (asetuksen (EY) N:o 638/2003 3 artiklan 1 kohta)






  — | CN-koodit 1006 10 21—1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30 |

Alkuperä/tuote

Vähennysprosentti

Syyskuun 2004 osuuteen siirrettävä määrä (t)

AKT (asetuksen (EY) N:o 638/2003 3 artiklan 1 kohta)

—

CN-koodit 1006 10 21—1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30

87,9798

—

AKT (asetuksen (EY) N:o 638/2003 5 artiklan 1 kohta)

| — | CN-koodi 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

CN-koodi 1006 40 00

90,9079

—

---

| 18.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 988/2004,

annettu 17 päivänä toukokuuta 2004,

väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan okoumé-ristivanerin tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   ALOITTAMINEN

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä19 päivänä elokuuta 2002 julkaistulla ilmoituksella (3), jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus”, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina”, peräisin olevan okoumé-ristivanerin tuonnissa yhteisöön. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä19 päivänä elokuuta 2002 julkaistulla ilmoituksella (3), jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus”, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina”, peräisin olevan okoumé-ristivanerin tuonnissa yhteisöön.

| (2) | Polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin Euroopan vaneriteollisuusliitto (European Federation of the Plywood Industry – FEIC), jäljempänä ”valituksen tekijä”7. heinäkuuta 2003 tekemän valituksen perusteella. Valitus tehtiin niiden tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia okoumé-ristivanerin koko tuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. |
| --- | --- |

(2)

Polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin Euroopan vaneriteollisuusliitto (European Federation of the Plywood Industry – FEIC), jäljempänä ”valituksen tekijä”7. heinäkuuta 2003 tekemän valituksen perusteella. Valitus tehtiin niiden tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia okoumé-ristivanerin koko tuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.

2.   MENETTELYN OSAPUOLET

| (3) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, tuojille/kauppiaille ja näiden järjestöille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen viejämaan edustajille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, tuojille/kauppiaille ja näiden järjestöille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen viejämaan edustajille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (4) | Koska valituksessa mainittuja kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia oli huomattavan paljon samoin kuin samankaltaisen tuotteen yhteisön tuottajia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ilmoitettiin mahdollisuudesta käyttää otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti polkumyynnin ja vahingon määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Koska valituksessa mainittuja kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia oli huomattavan paljon samoin kuin samankaltaisen tuotteen yhteisön tuottajia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ilmoitettiin mahdollisuudesta käyttää otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti polkumyynnin ja vahingon määrittämiseksi.

| (5) | Jotta komissio voi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisön tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivän heinäkuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2003 välinen ajanjakso). |
| --- | --- |

(5)

Jotta komissio voi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisön tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivän heinäkuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2003 välinen ajanjakso).

| (6) | Vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella ja otantaa koskeviin kysymyksiin saatujen vastausten vähäisen määrän vuoksi päätettiin, että otanta ei ollut tarpeellinen viejien suhteen. |
| --- | --- |

(6)

Vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella ja otantaa koskeviin kysymyksiin saatujen vastausten vähäisen määrän vuoksi päätettiin, että otanta ei ollut tarpeellinen viejien suhteen.

| (7) | Yhteisön tuottajista komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan edustavaan yhteisön tuotannonalan tuotannon ja myynnin määrään, joka pystyttiin kohtuullisesti tutkimaan käytettävissä olevana aikana. Yhteisön tuottajilta saatujen vastausten perusteella komissio valitsi yhteensä viisi yritystä kolmesta jäsenvaltiosta. Valinta perustui sekä tuotannon että myynnin määrään. Näiden vaatimusten perusteella tehty otos on edustava myös maantieteellisesti. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisön tuottajista komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan edustavaan yhteisön tuotannonalan tuotannon ja myynnin määrään, joka pystyttiin kohtuullisesti tutkimaan käytettävissä olevana aikana. Yhteisön tuottajilta saatujen vastausten perusteella komissio valitsi yhteensä viisi yritystä kolmesta jäsenvaltiosta. Valinta perustui sekä tuotannon että myynnin määrään. Näiden vaatimusten perusteella tehty otos on edustava myös maantieteellisesti.

| (8) | Jotta vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat voivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Kahdeksan vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi joko markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen perusteella täyttäisi markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(8)

Jotta vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat voivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Kahdeksan vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi joko markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen perusteella täyttäisi markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä.

| (9) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksen antoi kuusi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, viisi otokseen kuuluvaa yhteisön tuottajaa ja yksi vertailumaan Marokon tuottaja. |
| --- | --- |

(9)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksen antoi kuusi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, viisi otokseen kuuluvaa yhteisön tuottajaa ja yksi vertailumaan Marokon tuottaja.

| (10) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | yhteisön tuottajat:







  — | Indústrias Jomar – Madeiras e Derivados SA, Portugali |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

yhteisön tuottajat:

—

Indústrias Jomar – Madeiras e Derivados SA, Portugali

| — | Joubert SAS, Ranska |
| --- | --- |

—

Joubert SAS, Ranska

| — | Plysorol SAS, Ranska |
| --- | --- |

—

Plysorol SAS, Ranska

| — | Reni Ettore spa., Italia |
| --- | --- |

—

Reni Ettore spa., Italia

| — | Schauman Wood SA, Ranska; |
| --- | --- |

—

Schauman Wood SA, Ranska;

| b) | Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat:







  — | Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

b)

Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.

| — | Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.

| — | Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd.

| — | Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd;

| c) | vertailumaan tuottaja. |
| --- | --- |

c)

vertailumaan tuottaja.

| (11) | Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille markkinatalouskohtelua ei myönnetä, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo. Normaaliarvon vahvistamiseksi vertailumaata Marokkoa koskevien tietojen perusteella tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:






  — | CEMA Bois de l’Atlas, Casablanca, Marokko. |
| --- | --- | --- |

(11)

Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille markkinatalouskohtelua ei myönnetä, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo. Normaaliarvon vahvistamiseksi vertailumaata Marokkoa koskevien tietojen perusteella tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:

—

CEMA Bois de l’Atlas, Casablanca, Marokko.

3.   TUTKIMUSAJANJAKSO

| (12) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2003 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahinkoa koskevassa selvityksessä kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 1999 ja tutkimusajanjakson päättymisajankohdan välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”. |
| --- | --- |

(12)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2003 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahinkoa koskevassa selvityksessä kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 1999 ja tutkimusajanjakson päättymisajankohdan välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   YLEISTÄ

| (13) | Ristiinliimattu vaneri (ristivaneri) on puinen levy, joka on sekä kevyt että mekaanisesti luja. Se koostuu toisiinsa liimatuista puuviiluista. Viiluja on pariton määrä ja ne on liimattu ristiin. Pintaviilujen syyt kulkevat tavallisesti levyn pidempien sivujen suuntaisesti. Tämän rakenteen ansiosta ristiinliimattu vaneri on luja ja stabiili. |
| --- | --- |

(13)

Ristiinliimattu vaneri (ristivaneri) on puinen levy, joka on sekä kevyt että mekaanisesti luja. Se koostuu toisiinsa liimatuista puuviiluista. Viiluja on pariton määrä ja ne on liimattu ristiin. Pintaviilujen syyt kulkevat tavallisesti levyn pidempien sivujen suuntaisesti. Tämän rakenteen ansiosta ristiinliimattu vaneri on luja ja stabiili.

| (14) | Ristivaneria voidaan valmistaa eri puulajeista. Eurooppalaisen ristivanerin tuotannossa yleisimmin käytetyt puulajit ovat pyökki, koivu, kuusi, poppeli ja okoumé. |
| --- | --- |

(14)

Ristivaneria voidaan valmistaa eri puulajeista. Eurooppalaisen ristivanerin tuotannossa yleisimmin käytetyt puulajit ovat pyökki, koivu, kuusi, poppeli ja okoumé.

| (15) | Okouméa kasvaa ainoastaan Gabonissa, Päiväntasaajan Guineassa ja Kamerunissa, joten eurooppalaisten samoin kuin kiinalaisten ristivanerinvalmistajien on tuotava sitä. Okoumé antaa ristivanerillle erinomaisen, tasaisen pinnan sekä hyvät mekaaniset ominaisuudet, mikä johtuu pääasiassa oksakohtien puuttumisesta. Okoumélla on siten ulkonäkönsä ja mekaanisten ominaisuuksiensa vuoksi erityisominaisuuksia, joten tuote on erotettavissa muista ristivanerityypeistä. |
| --- | --- |

(15)

Okouméa kasvaa ainoastaan Gabonissa, Päiväntasaajan Guineassa ja Kamerunissa, joten eurooppalaisten samoin kuin kiinalaisten ristivanerinvalmistajien on tuotava sitä. Okoumé antaa ristivanerillle erinomaisen, tasaisen pinnan sekä hyvät mekaaniset ominaisuudet, mikä johtuu pääasiassa oksakohtien puuttumisesta. Okoumélla on siten ulkonäkönsä ja mekaanisten ominaisuuksiensa vuoksi erityisominaisuuksia, joten tuote on erotettavissa muista ristivanerityypeistä.

| (16) | Okoumé-ristivanerilla on runsaasti loppukäyttömahdollisuuksia. Rakennusteollisuudessa sitä käytetään ulkosovelluksiin kuten verhoukseen, muottilevyihin, sokkeleihin ja kaiteisiin sekä jokirantojen päällystämiseen. Sitä käytetään myös koristeellisempiin tarkoituksiin kuten maantieliikenteessä esim. henkilöautoihin, linja-autoihin, asuntovaunuihin, matkailuautoihin, meriliikenteessä kilpa- ja huvialuksiin sekä huonekalujen ja ovien valmistukseen. |
| --- | --- |

(16)

Okoumé-ristivanerilla on runsaasti loppukäyttömahdollisuuksia. Rakennusteollisuudessa sitä käytetään ulkosovelluksiin kuten verhoukseen, muottilevyihin, sokkeleihin ja kaiteisiin sekä jokirantojen päällystämiseen. Sitä käytetään myös koristeellisempiin tarkoituksiin kuten maantieliikenteessä esim. henkilöautoihin, linja-autoihin, asuntovaunuihin, matkailuautoihin, meriliikenteessä kilpa- ja huvialuksiin sekä huonekalujen ja ovien valmistukseen.

| (17) | Okoumé-ristivaneria on kahta tyyppiä, joista toinen on kokonaan okoumésta, jäljempänä ”täysokoumé” ja toisessa ainakin yksi pintaviiluista on okoumésta, ja loput viilut muusta puusta, jäljempänä ”pintaviiluokoumé”. Nämä tyypit ovat ulkonäöltään samanlaisia. Mekaanisissa ominaisuuksissa olevista eroavaisuuksista huolimatta niillä molemmilla on samanlaiset fyysiset perusominaisuudet ja niitä molempia käytetään periaatteessa samoihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(17)

Okoumé-ristivaneria on kahta tyyppiä, joista toinen on kokonaan okoumésta, jäljempänä ”täysokoumé” ja toisessa ainakin yksi pintaviiluista on okoumésta, ja loput viilut muusta puusta, jäljempänä ”pintaviiluokoumé”. Nämä tyypit ovat ulkonäöltään samanlaisia. Mekaanisissa ominaisuuksissa olevista eroavaisuuksista huolimatta niillä molemmilla on samanlaiset fyysiset perusominaisuudet ja niitä molempia käytetään periaatteessa samoihin tarkoituksiin.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (18) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva ristiinliimattu vaneri (ristivaneri), joka koostuu yksinomaan enintään 6 mm:n paksuista puuviiluista ja jossa ainakin yksi pintaviiluista on okouméa. Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 4412 13 10. Tähän määritelmään sisältyy edellä määritellyt täysokoumé ja pintaviiluokoumé. |
| --- | --- |

(18)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva ristiinliimattu vaneri (ristivaneri), joka koostuu yksinomaan enintään 6 mm:n paksuista puuviiluista ja jossa ainakin yksi pintaviiluista on okouméa. Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 4412 13 10. Tähän määritelmään sisältyy edellä määritellyt täysokoumé ja pintaviiluokoumé.

| (19) | Tarkastuskäynnin aikana havaittiin, että yksi yrityksistä oli vienyt yhteisöön kalvopinnoitettua okoumé-ristivaneria tutkimusajanjakson aikana. Tämä tuote on pintaviiluokouméa (jonka sisällä on kerroksia muusta puusta), joka on pinnoitettu muovikalvolla. Tämän tuotteen ei katsottu olevan tarkasteltavana oleva tuote, sillä se ei koostunut yksinomaan puuviiluista eikä se ole ulkonäöltään samanlainen kuin muut okoumé-ristivanerit. Tämän vuoksi sillä ei ole samanlaisia fyysisiä eikä teknisiä ominaisuuksia, mistä johtuen se ei sisälly tähän menettelyyn. |
| --- | --- |

(19)

Tarkastuskäynnin aikana havaittiin, että yksi yrityksistä oli vienyt yhteisöön kalvopinnoitettua okoumé-ristivaneria tutkimusajanjakson aikana. Tämä tuote on pintaviiluokouméa (jonka sisällä on kerroksia muusta puusta), joka on pinnoitettu muovikalvolla. Tämän tuotteen ei katsottu olevan tarkasteltavana oleva tuote, sillä se ei koostunut yksinomaan puuviiluista eikä se ole ulkonäöltään samanlainen kuin muut okoumé-ristivanerit. Tämän vuoksi sillä ei ole samanlaisia fyysisiä eikä teknisiä ominaisuuksia, mistä johtuen se ei sisälly tähän menettelyyn.

3.   SAMANKALTAINEN TUOTE

| (20) | Tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinassa valmistetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä okoumé-ristiviilulla, vertailumaassa Marokossa valmistetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamalla ja myymällä tuotteella on käytännössä samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet sekä samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(20)

Tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinassa valmistetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä okoumé-ristiviilulla, vertailumaassa Marokossa valmistetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamalla ja myymällä tuotteella on käytännössä samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet sekä samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNTI

1.   MARKKINATALOUSKOHTELU

| (21) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan normaaliarvo on Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(21)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan normaaliarvo on Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.

| (22) | Kyseiset vaatimukset, jotka pyynnön esittävien yritysten on osoitettava täyttävänsä, ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella eikä valtio merkittävässä määrin vaikuta niiden tekoon; |
| --- | --- | --- |

(22)

Kyseiset vaatimukset, jotka pyynnön esittävien yritysten on osoitettava täyttävänsä, ovat lyhyesti seuraavat:

1)

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella eikä valtio merkittävässä määrin vaikuta niiden tekoon;

| 2) | kirjanpito on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan; |
| --- | --- |

2)

kirjanpito on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan;

| 3) | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei esiinny; |
| --- | --- |

3)

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei esiinny;

| 4) | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; |
| --- | --- |

4)

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden;

| 5) | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5)

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (23) | Kahdeksan kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja täytti niille lähetetyn, asiaa koskevan lomakkeen. |
| --- | --- |

(23)

Kahdeksan kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja täytti niille lähetetyn, asiaa koskevan lomakkeen.

| (24) | Yhden yrityksen (jäljempänä olevan taulukon yritys 2) markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö hylättiin jo sen lomakkeeseen antamien tietojen ensitarkastelussa, sillä yritys ei ollut pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikki vaatimukset. Taulukossa olevan yrityksen 4 pyyntö hylättiin, koska se vetäytyi yhteistyöstä, ennen kuin tarkastuskäynti oli tehty. Tämän vuoksi ei ollut mahdollista todentaa, täyttikö yritys perusasetuksen 27 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

(24)

Yhden yrityksen (jäljempänä olevan taulukon yritys 2) markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö hylättiin jo sen lomakkeeseen antamien tietojen ensitarkastelussa, sillä yritys ei ollut pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikki vaatimukset. Taulukossa olevan yrityksen 4 pyyntö hylättiin, koska se vetäytyi yhteistyöstä, ennen kuin tarkastuskäynti oli tehty. Tämän vuoksi ei ollut mahdollista todentaa, täyttikö yritys perusasetuksen 27 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset.

| (25) | Jäljellä olevien kuuden yrityksen osalta komissio tarkasti kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa pyynnöissä esitetyt, tarpeellisina pitämänsä tiedot kyseisten yritysten toimitiloihin tehdyn tarkastuksen avulla. |
| --- | --- |

(25)

Jäljellä olevien kuuden yrityksen osalta komissio tarkasti kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa pyynnöissä esitetyt, tarpeellisina pitämänsä tiedot kyseisten yritysten toimitiloihin tehdyn tarkastuksen avulla.

| (26) | Tarkistus osoitti, että kuudesta edellä mainitusta yrityksestä neljä täytti kaikki vaatimukset, ja niille myönnettiin markkinatalouskohtelu. Nämä neljä kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille markkinatalouskohtelu myönnettiin, ovat:






  — | Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(26)

Tarkistus osoitti, että kuudesta edellä mainitusta yrityksestä neljä täytti kaikki vaatimukset, ja niille myönnettiin markkinatalouskohtelu. Nämä neljä kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille markkinatalouskohtelu myönnettiin, ovat:

—

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.

| — | Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.

| — | Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd.

| — | Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.

| (27) | Jäljelle jääneet kaksi pyyntöä oli hylättävä. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenvetona, miten ne neljä yritystä, joille markkinatalouskohtelu jätettiin myöntämättä, eivät täyttäneet perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyä viittä vaatimusta.










  Yritys | Vaatimukset |
| --- | --- | --- |
| 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 1 luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 2 luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 3 luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 4 luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 5 luetelmakohta |
| 1 | Ei täyty | Ei täyty | Ei täyty | Ei täyty | Täyttyy |
| 2 | Ei täyty | | | | |
| 3 | Ei osallistunut yhteistyöhön |
| 4 | Ei osallistunut yhteistyöhön |
| Lähde: Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien tarkastetut kyselyvastaukset |

(27)

Jäljelle jääneet kaksi pyyntöä oli hylättävä. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenvetona, miten ne neljä yritystä, joille markkinatalouskohtelu jätettiin myöntämättä, eivät täyttäneet perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyä viittä vaatimusta.

Yritys

Vaatimukset

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 1 luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 2 luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 3 luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 4 luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 5 luetelmakohta

1

Ei täyty

Ei täyty

Ei täyty

Ei täyty

Täyttyy

2

Ei täyty

3

Ei osallistunut yhteistyöhön

4

Ei osallistunut yhteistyöhön

Lähde: Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien tarkastetut kyselyvastaukset

| (28) | Asianomaisille yrityksille annettiin tilaisuus esittää huomautuksena edellä esitetyistä tuloksista. Kaksi yritystä ilmoitti, että määritys oli virheellinen ja että niille olisi myönnettävä markkinatalouskohtelu. |
| --- | --- |

(28)

Asianomaisille yrityksille annettiin tilaisuus esittää huomautuksena edellä esitetyistä tuloksista. Kaksi yritystä ilmoitti, että määritys oli virheellinen ja että niille olisi myönnettävä markkinatalouskohtelu.

| (29) | Yritys 1 väitti ensimmäisen vaatimuksen osalta, että toisin kuin komissio esittää päätelmissään, maksetun pääoman lähde oli selvä ja kotimarkkinamyynti oli tapahtunut markkinahinnoilla. Yritys ei kuitenkaan pystynyt toimittamaan lisänäyttöä komission päätelmien kumoamiseksi. Kotimarkkinamyynnin osalta todettiin, että yrityksen hinnoittelupolitiikka ei ollut yhdenmukainen markkinatalousperiaatteiden kanssa, sillä parempilaatuista okoumé-ristivaneria myytiin samalla hinnalla kuin tavallista ristivaneria. Tämän vuoksi nämä kaksi väitettä hylättiin. |
| --- | --- |

(29)

Yritys 1 väitti ensimmäisen vaatimuksen osalta, että toisin kuin komissio esittää päätelmissään, maksetun pääoman lähde oli selvä ja kotimarkkinamyynti oli tapahtunut markkinahinnoilla. Yritys ei kuitenkaan pystynyt toimittamaan lisänäyttöä komission päätelmien kumoamiseksi. Kotimarkkinamyynnin osalta todettiin, että yrityksen hinnoittelupolitiikka ei ollut yhdenmukainen markkinatalousperiaatteiden kanssa, sillä parempilaatuista okoumé-ristivaneria myytiin samalla hinnalla kuin tavallista ristivaneria. Tämän vuoksi nämä kaksi väitettä hylättiin.

| (30) | Sama yritys väitti, että sen kirjanpito tarkastettiin riippumattomasti ja kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Tarkastuskäynnillä kävi kuitenkin ilmi, että tilintarkastajat eivät olleet tehneet kansainvälisten normien edellyttämiä huomautuksia (kuten ilman lisäselvityksiä tehdyt eri taseet samalle vuodelle ja lähes koko maksetun pääoman menetys ilman huomautuksia). Koska nämä ongelmat asettivat kirjanpidon luotettavuuden vahvasti kyseenalaiseksi, kirjanpitoa ei voitu katsoa tarkastettavan kansainvälisten normien mukaisesti. Sen vuoksi myös tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(30)

Sama yritys väitti, että sen kirjanpito tarkastettiin riippumattomasti ja kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Tarkastuskäynnillä kävi kuitenkin ilmi, että tilintarkastajat eivät olleet tehneet kansainvälisten normien edellyttämiä huomautuksia (kuten ilman lisäselvityksiä tehdyt eri taseet samalle vuodelle ja lähes koko maksetun pääoman menetys ilman huomautuksia). Koska nämä ongelmat asettivat kirjanpidon luotettavuuden vahvasti kyseenalaiseksi, kirjanpitoa ei voitu katsoa tarkastettavan kansainvälisten normien mukaisesti. Sen vuoksi myös tämä väite hylättiin.

| (31) | Yritys 1 väitti lisäksi, että sen toimintaan ei liittynyt vääristymiä eikä valtion vaikutusta, jotka johtuisivat aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä. Paikallisille viranomaisille suoritettavat maksut maankäyttöoikeuksista oli kuitenkin jätetty suorittamatta usean vuoden ajan ilman selitystä. Valtion ja paikallisten viranomaisten vaikutusta ei voida näin ollen jättää huomioimatta, eikä yritys pystynyt osoittamaan, että valtio ei puutu sen toimintaan. Sen vuoksi tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(31)

Yritys 1 väitti lisäksi, että sen toimintaan ei liittynyt vääristymiä eikä valtion vaikutusta, jotka johtuisivat aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä. Paikallisille viranomaisille suoritettavat maksut maankäyttöoikeuksista oli kuitenkin jätetty suorittamatta usean vuoden ajan ilman selitystä. Valtion ja paikallisten viranomaisten vaikutusta ei voida näin ollen jättää huomioimatta, eikä yritys pystynyt osoittamaan, että valtio ei puutu sen toimintaan. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

| (32) | Lopuksi yritys 1 väitti, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat sen oikeusvarmuuden ja vakauden. Tarkastuskäynnin aikana kuitenkin huomattiin, että tiettynä tilikautena tappiot olivat pääomaa suuremmat. Todettiin, että vaikka yritys saattoi teoriassa olla konkurssilainsäädännön alainen, tätä lainsäädäntöä ei todellisuudessa sovellettu siihen, sillä kyseisissä olosuhteissa konkurssimenettely olisi pitänyt aloittaa. Tilintarkastajat eivät olleet esittäneet tästäkään huomautuksia. Yritys ei siis pystynyt osoittamaan, että sen toimintaa säätelee oikeusvarmuuden takaava lainsäädäntökehys. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(32)

Lopuksi yritys 1 väitti, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat sen oikeusvarmuuden ja vakauden. Tarkastuskäynnin aikana kuitenkin huomattiin, että tiettynä tilikautena tappiot olivat pääomaa suuremmat. Todettiin, että vaikka yritys saattoi teoriassa olla konkurssilainsäädännön alainen, tätä lainsäädäntöä ei todellisuudessa sovellettu siihen, sillä kyseisissä olosuhteissa konkurssimenettely olisi pitänyt aloittaa. Tilintarkastajat eivät olleet esittäneet tästäkään huomautuksia. Yritys ei siis pystynyt osoittamaan, että sen toimintaa säätelee oikeusvarmuuden takaava lainsäädäntökehys. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (33) | Yritys 3 väitti toimineensa yhteistyössä komission kanssa. Yrityksellä oli kaksi etuyhteydessä olevaa yritystä, jotka tuottivat tarkasteltavana olevaa tuotetta ja veivät sitä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Kumpikaan näistä yrityksistä ei kuitenkaan ollut ilmoittautunut menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, minkä vuoksi niiden katsottiin olevan yhteistyöhön osallistumattomia vientiä harjoittavia tuottajia. |
| --- | --- |

(33)

Yritys 3 väitti toimineensa yhteistyössä komission kanssa. Yrityksellä oli kaksi etuyhteydessä olevaa yritystä, jotka tuottivat tarkasteltavana olevaa tuotetta ja veivät sitä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Kumpikaan näistä yrityksistä ei kuitenkaan ollut ilmoittautunut menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, minkä vuoksi niiden katsottiin olevan yhteistyöhön osallistumattomia vientiä harjoittavia tuottajia.

| (34) | Komissio tutkii vakiintuneen käytäntönsä mukaisesti, täyttääkö etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä kokonaisuutena markkinatalouskohtelun vaatimukset. Tämä merkitsee sitä, että kunkin etuyhteydessä olevan yrityksen, joka tuottaa ja/tai myy tarkasteltavana olevaa tuotetta, olisi täytettävä nämä vaatimukset. Koska etuyhteydessä olevia yrityksiä ei osallistunut yhteistyöhön, ei ollut mahdollista varmistaa, että ryhmä olisi kokonaisuutena täyttänyt markkinatalouskohtelun vaatimukset, joten yritykselle 3 ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(34)

Komissio tutkii vakiintuneen käytäntönsä mukaisesti, täyttääkö etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä kokonaisuutena markkinatalouskohtelun vaatimukset. Tämä merkitsee sitä, että kunkin etuyhteydessä olevan yrityksen, joka tuottaa ja/tai myy tarkasteltavana olevaa tuotetta, olisi täytettävä nämä vaatimukset. Koska etuyhteydessä olevia yrityksiä ei osallistunut yhteistyöhön, ei ollut mahdollista varmistaa, että ryhmä olisi kokonaisuutena täyttänyt markkinatalouskohtelun vaatimukset, joten yritykselle 3 ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua.

| (35) | Yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa, mutta vastaväitteitä ei esitetty. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se esittänyt vastaväitteitä komission päätelmiin. |
| --- | --- |

(35)

Yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa, mutta vastaväitteitä ei esitetty. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se esittänyt vastaväitteitä komission päätelmiin.

2.   YKSILÖLLINEN KOHTELU

| (36) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, että valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja että valtio ei puutu niiden toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit. |
| --- | --- |

(36)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, että valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja että valtio ei puutu niiden toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit.

| (37) | Kahdeksan vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi markkinatalouskohtelun lisäksi yksilöllistä kohtelua, jos niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Yhdellekään niistä yrityksistä, joiden markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö hylättiin, ei kuitenkaan voitu myöntää yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(37)

Kahdeksan vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi markkinatalouskohtelun lisäksi yksilöllistä kohtelua, jos niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Yhdellekään niistä yrityksistä, joiden markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö hylättiin, ei kuitenkaan voitu myöntää yksilöllistä kohtelua.

| (38) | Kahdelle yhteistyöhön osallistumattomalle yritykselle ei voitu myöntää yksilöllistä kohtelua, koska ei voitu varmistaa, täyttivätkö ne perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(38)

Kahdelle yhteistyöhön osallistumattomalle yritykselle ei voitu myöntää yksilöllistä kohtelua, koska ei voitu varmistaa, täyttivätkö ne perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset.

| (39) | Toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana todettiin, että yrityksen 1 kirjanpito- ja vientiasiakirjat olivat epäluotettavia ja niissä oli vakavia puutteita. Koska tähän yritykseen liittyi huomattava määrä epävarmuustekijöitä, ei ollut tarkoituksenmukaista vahvistaa sille yksilöllistä polkumyyntimarginaalia. Epäluotettavien vientimyyntitietojen vuoksi yksilöllisen marginaalin laskeminen on tosiasiallisesti mahdotonta, koska yrityksen vientitietoja ei voi käyttää. Yritys ei pystynyt esittämään mitään vakuutusta siitä, että toimenpiteitä ei kierrettäisi, jos sille myönnettäisiin yksilöllinen marginaali, joten myöntäminen ei ollut perusteltua tässä tapauksessa. Edellä esitetyn vuoksi yritykselle ei myönnetty yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(39)

Toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana todettiin, että yrityksen 1 kirjanpito- ja vientiasiakirjat olivat epäluotettavia ja niissä oli vakavia puutteita. Koska tähän yritykseen liittyi huomattava määrä epävarmuustekijöitä, ei ollut tarkoituksenmukaista vahvistaa sille yksilöllistä polkumyyntimarginaalia. Epäluotettavien vientimyyntitietojen vuoksi yksilöllisen marginaalin laskeminen on tosiasiallisesti mahdotonta, koska yrityksen vientitietoja ei voi käyttää. Yritys ei pystynyt esittämään mitään vakuutusta siitä, että toimenpiteitä ei kierrettäisi, jos sille myönnettäisiin yksilöllinen marginaali, joten myöntäminen ei ollut perusteltua tässä tapauksessa. Edellä esitetyn vuoksi yritykselle ei myönnetty yksilöllistä kohtelua.

| (40) | Yritys 2, joka on valtion omistama, ei pystynyt osoittamaan, että valtio ei puutu sen toimintaan siten, että se johtaisi toimenpiteiden kiertämiseen, jos viejille vahvistetaan eri tullit. |
| --- | --- |

(40)

Yritys 2, joka on valtion omistama, ei pystynyt osoittamaan, että valtio ei puutu sen toimintaan siten, että se johtaisi toimenpiteiden kiertämiseen, jos viejille vahvistetaan eri tullit.

3.   NORMAALIARVO

3.1   Normaaliarvon määrittäminen niiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu

| (41) | Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki ensin kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen okoumé-ristivanerin kotimarkkinamyynti edustavaa, toisin sanoen oliko tämän myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tuottajan yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Tutkimus osoitti, että kotimarkkinamyynti oli edustavaa ainoastaan kahdella neljästä vientiä harjoittavasta tuottajasta. |
| --- | --- |

(41)

Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki ensin kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen okoumé-ristivanerin kotimarkkinamyynti edustavaa, toisin sanoen oliko tämän myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tuottajan yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Tutkimus osoitti, että kotimarkkinamyynti oli edustavaa ainoastaan kahdella neljästä vientiä harjoittavasta tuottajasta.

| (42) | Komissio yksilöi tämän jälkeen ne okoumé-ristivanerityypit, joita myivät kotimarkkinoilla yritykset, joiden kokonaismyynti näillä markkinoilla oli edustavaa. Lisäksi nämä okoumé-ristivanerityypit olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myydyt tyypit tai suoraan verrattavissa niihin. |
| --- | --- |

(42)

Komissio yksilöi tämän jälkeen ne okoumé-ristivanerityypit, joita myivät kotimarkkinoilla yritykset, joiden kokonaismyynti näillä markkinoilla oli edustavaa. Lisäksi nämä okoumé-ristivanerityypit olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myydyt tyypit tai suoraan verrattavissa niihin.

| (43) | Kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myydyn okoumé-ristivanerityypin kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Okoumé-ristivanerityypin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen tyypin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan, yhteisöön viedyn okoumé-ristivanerityypin kokonaismyyntimäärästä. Toisella niistä kahdesta yrityksestä, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa, neljä tuotetyyppiä täytti tämän vaatimuksen, mutta toisella ei ollut myynniltään riittävän edustavaa tuotetyyppiä. |
| --- | --- |

(43)

Kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myydyn okoumé-ristivanerityypin kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Okoumé-ristivanerityypin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen tyypin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan, yhteisöön viedyn okoumé-ristivanerityypin kokonaismyyntimäärästä. Toisella niistä kahdesta yrityksestä, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa, neljä tuotetyyppiä täytti tämän vaatimuksen, mutta toisella ei ollut myynniltään riittävän edustavaa tuotetyyppiä.

| (44) | Komissio tutki tämän jälkeen, oliko edellä yksilöityjen neljän tuotetyypin myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen okoumé-ristivanerityypin riippumattomille asiakkaille tapahtuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli vähintään 80 prosenttia tietyn okoumé-ristivanerityypin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotetyypin kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Jos tietyn okoumé-ristivanerityypin kannattava myynti oli alle 80 prosenttia asianomaisen tuotetyypin kokonaismyyntimäärästä tai jos tyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan tuon tuotetyypin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kyseinen myynti oli vähintään kymmenen prosenttia asianomaisen tyypin kokonaismyyntimäärästä. Kotimarkkinahintoja voitiin käyttää ainoastaan yhden tuotetyypin normaaliarvon määrittämiseen. Kolmen muun tuotetyypin kotimarkkinamyynnistä kannattavaa oli ollut alle 10 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(44)

Komissio tutki tämän jälkeen, oliko edellä yksilöityjen neljän tuotetyypin myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen okoumé-ristivanerityypin riippumattomille asiakkaille tapahtuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli vähintään 80 prosenttia tietyn okoumé-ristivanerityypin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotetyypin kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Jos tietyn okoumé-ristivanerityypin kannattava myynti oli alle 80 prosenttia asianomaisen tuotetyypin kokonaismyyntimäärästä tai jos tyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan tuon tuotetyypin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kyseinen myynti oli vähintään kymmenen prosenttia asianomaisen tyypin kokonaismyyntimäärästä. Kotimarkkinahintoja voitiin käyttää ainoastaan yhden tuotetyypin normaaliarvon määrittämiseen. Kolmen muun tuotetyypin kotimarkkinamyynnistä kannattavaa oli ollut alle 10 prosenttia tutkimusajanjakson aikana.

| (45) | Tapauksissa joissa, jonkin tuotetyypin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia sen kokonaismyynnin määrästä, kyseisen tyypin myyntiä pidettiin riittämättömänä, eikä kotimarkkinahinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi. Kun vientiä harjoittavan tuottajan myymän tuotetyypin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen, oli sovellettava toista menetelmää. Tällöin komissio määritti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Tapauksissa joissa, jonkin tuotetyypin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia sen kokonaismyynnin määrästä, kyseisen tyypin myyntiä pidettiin riittämättömänä, eikä kotimarkkinahinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi. Kun vientiä harjoittavan tuottajan myymän tuotetyypin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen, oli sovellettava toista menetelmää. Tällöin komissio määritti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (46) | Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti normaaliarvo muodostettiin lisäämällä kunkin vientiä harjoittavan tuottajan valmistuskustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittomarginaali. Komissio pystyi käyttämään kahden yrityksen, joiden samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti oli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustavaa, omia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia. Voittomarginaalina käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti edellä mainittujen kahden yrityksen voiton määrää tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(46)

Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti normaaliarvo muodostettiin lisäämällä kunkin vientiä harjoittavan tuottajan valmistuskustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittomarginaali. Komissio pystyi käyttämään kahden yrityksen, joiden samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti oli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustavaa, omia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia. Voittomarginaalina käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti edellä mainittujen kahden yrityksen voiton määrää tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (47) | Niiden kahden yrityksen osalta, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa, voitiin käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti niiden kahden yrityksen painotettuja keskimääräisiä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittomarginaalia, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa. |
| --- | --- |

(47)

Niiden kahden yrityksen osalta, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa, voitiin käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti niiden kahden yrityksen painotettuja keskimääräisiä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittomarginaalia, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa.

| (48) | Yhden yrityksen osalta komissio ei pystynyt riittävällä varmuudella vahvistamaan, että kyselylomakkeeseen toimitetussa vastauksessa esitetty kustannusten kohdentaminen kuvasti kohtuullisesti tarkasteltavana olevan tuotteen myynti- ja valmistuskustannuksia. Yritykselle annettiin mahdollisuus esittää tästä huomautuksia tarkastuskäynnin aikana, mutta se ei pystynyt selittämään kustannusten kohdentamisessa ilmenneitä epäjohdonmukaisuuksia. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan säännösten mukaisesti valmistuskustannuksia määritettäessä kustannusten kohdentaminen tehtiin liikevaihdon perusteella. |
| --- | --- |

(48)

Yhden yrityksen osalta komissio ei pystynyt riittävällä varmuudella vahvistamaan, että kyselylomakkeeseen toimitetussa vastauksessa esitetty kustannusten kohdentaminen kuvasti kohtuullisesti tarkasteltavana olevan tuotteen myynti- ja valmistuskustannuksia. Yritykselle annettiin mahdollisuus esittää tästä huomautuksia tarkastuskäynnin aikana, mutta se ei pystynyt selittämään kustannusten kohdentamisessa ilmenneitä epäjohdonmukaisuuksia. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan säännösten mukaisesti valmistuskustannuksia määritettäessä kustannusten kohdentaminen tehtiin liikevaihdon perusteella.

| (49) | Yrityksistä yksi osti poppeliristivaneria paikallisilta tuottajilta. Nämä tuottajat eivät ole rekisteröityneet arvonlisäverovelvollisiksi, joten ne eivät maksa kyseistä veroa. Yritys oli kuitenkin vähentänyt ristivanerin kustannuksista 13 prosentin suuruisen arvonlisäveron. Tämän väitettiin olevan arvonlisäveroviranomaisten kannan mukaista. Koska yritys ei pystynyt osoittamaan, että arvonlisäveron maksaminen oli tosiasiallisesti tapahtunut, katsottiin, että tätä arvonlisäveron väitettyä vähentämistä ei voitu hyväksyä, sillä huomioon otettavien kustannusten on oltava todellisia, aiheutuneita kustannuksia. |
| --- | --- |

(49)

Yrityksistä yksi osti poppeliristivaneria paikallisilta tuottajilta. Nämä tuottajat eivät ole rekisteröityneet arvonlisäverovelvollisiksi, joten ne eivät maksa kyseistä veroa. Yritys oli kuitenkin vähentänyt ristivanerin kustannuksista 13 prosentin suuruisen arvonlisäveron. Tämän väitettiin olevan arvonlisäveroviranomaisten kannan mukaista. Koska yritys ei pystynyt osoittamaan, että arvonlisäveron maksaminen oli tosiasiallisesti tapahtunut, katsottiin, että tätä arvonlisäveron väitettyä vähentämistä ei voitu hyväksyä, sillä huomioon otettavien kustannusten on oltava todellisia, aiheutuneita kustannuksia.

| (50) | Yksi yrityksistä ehdotti, että komission olisi otettava huomioon valmistuskustannukset tutkimusajanjaksoa pidemmältä ajalta. Yritys väitti, että se kuvastaisi paremmin todellisia aiheutuneita kustannuksia, sillä tietyt oikaisut kirjanpidossa ja alhainen tuotantomäärä tulisivat huomioiduiksi. Koska yrityksellä ei ollut näyttöä näistä väitetyistä oikaisuista, komissio käytti yrityksen tutkimusajanjaksolta antamia tietoja. |
| --- | --- |

(50)

Yksi yrityksistä ehdotti, että komission olisi otettava huomioon valmistuskustannukset tutkimusajanjaksoa pidemmältä ajalta. Yritys väitti, että se kuvastaisi paremmin todellisia aiheutuneita kustannuksia, sillä tietyt oikaisut kirjanpidossa ja alhainen tuotantomäärä tulisivat huomioiduiksi. Koska yrityksellä ei ollut näyttöä näistä väitetyistä oikaisuista, komissio käytti yrityksen tutkimusajanjaksolta antamia tietoja.

| (51) | Yksi yrityksistä oli ostanut ristivaneria etuyhteydessä olevalta yritykseltä. Koska näiden liiketoimien siirtohinnat eivät kuvastaneet kohtuullisesti näiden vanerien valmistuskustannuksia, ne oli korvattava hinnalla, joka määriteltiin yrityksen sellaisten liiketoimien hintojen perusteella, joita sillä oli muiden kuin etuyhteydessä olevien tavarantoimittajien kanssa. |
| --- | --- |

(51)

Yksi yrityksistä oli ostanut ristivaneria etuyhteydessä olevalta yritykseltä. Koska näiden liiketoimien siirtohinnat eivät kuvastaneet kohtuullisesti näiden vanerien valmistuskustannuksia, ne oli korvattava hinnalla, joka määriteltiin yrityksen sellaisten liiketoimien hintojen perusteella, joita sillä oli muiden kuin etuyhteydessä olevien tavarantoimittajien kanssa.

3.2   Normaaliarvon määrittäminen kaikkien niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua

3.2.1   Vertailumaa

| (52) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien hintojen tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(52)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien hintojen tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.

| (53) | Tämän menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa Marokon katsottiin soveltuvan markkinataloutta toteuttavaksi kolmanneksi maaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksensa asiasta. Kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa vastusti valintaa asetetussa määräajassa ja ehdotti Brasiliaa ja Indonesiaa vertailumaiksi. |
| --- | --- |

(53)

Tämän menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa Marokon katsottiin soveltuvan markkinataloutta toteuttavaksi kolmanneksi maaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksensa asiasta. Kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa vastusti valintaa asetetussa määräajassa ja ehdotti Brasiliaa ja Indonesiaa vertailumaiksi.

| (54) | Komissio otti aluksi yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin Euroopan yhteisön ja Kiinan ulkopuolisiin okoumé-ristivanerin tuottajiin eli Marokkoon, Brasiliaan ja Indonesiaan voidakseen vahvistaa, oliko suunniteltu Marokon valinta vertailumaaksi asianmukainen. Ainoastaan yksi marokkolainen yritys toimi yhteistyössä tässä menettelyssä, ja sitä koskevat tiedot tarkastettiin. |
| --- | --- |

(54)

Komissio otti aluksi yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin Euroopan yhteisön ja Kiinan ulkopuolisiin okoumé-ristivanerin tuottajiin eli Marokkoon, Brasiliaan ja Indonesiaan voidakseen vahvistaa, oliko suunniteltu Marokon valinta vertailumaaksi asianmukainen. Ainoastaan yksi marokkolainen yritys toimi yhteistyössä tässä menettelyssä, ja sitä koskevat tiedot tarkastettiin.

| (55) | Tutkimuksesta ilmeni, että muilla mailla (Malesialla ja Turkilla) olisi myös okoumé-ristivanerin tuottajia. Näiden maiden tiedossa oleviin tuottajiin otettiin yhteyttä, mutta vain yksi turkkilainen yritys oli halukas toimimaan yhteistyössä tässä menettelyssä. Koska alustava määrittäminen on tehtävä säädetyssä määräajassa ja koska turkkilaiselta tuottajalta saatiin tiedot myöhään, eikä niitä koskeva analyysi ole vielä valmistunut, komissio päätti käyttää Marokkoa vertailumaana tässä alustavassa määrittämisessä. |
| --- | --- |

(55)

Tutkimuksesta ilmeni, että muilla mailla (Malesialla ja Turkilla) olisi myös okoumé-ristivanerin tuottajia. Näiden maiden tiedossa oleviin tuottajiin otettiin yhteyttä, mutta vain yksi turkkilainen yritys oli halukas toimimaan yhteistyössä tässä menettelyssä. Koska alustava määrittäminen on tehtävä säädetyssä määräajassa ja koska turkkilaiselta tuottajalta saatiin tiedot myöhään, eikä niitä koskeva analyysi ole vielä valmistunut, komissio päätti käyttää Marokkoa vertailumaana tässä alustavassa määrittämisessä.

| (56) | Kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa vastusti tätä ehdotusta. Vastustustaan ne perustelivat pääasiassa sillä, että marokkolaisen tuottajan kustannusrakenne ei ollut samanlainen kuin kiinalaisten tuottajien ja että Marokon kotimarkkinoilla ei ollut sisäistä kilpailua. |
| --- | --- |

(56)

Kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa vastusti tätä ehdotusta. Vastustustaan ne perustelivat pääasiassa sillä, että marokkolaisen tuottajan kustannusrakenne ei ollut samanlainen kuin kiinalaisten tuottajien ja että Marokon kotimarkkinoilla ei ollut sisäistä kilpailua.

| (57) | Tutkimus vahvisti alustavasti, että Marokon kotimarkkinoilla on vain yksi tuottaja ja että tullit ovat korkeat. Marokkolaisen tuottajan myynnin katsottiin kuitenkin olevan huomattavaa ja riittävän edustavaa, kun sitä verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tutkimusajanjaksona yhteisöön suuntautuneen viennin määrään. Tämän vuoksi esitettyjen väitteiden ei katsottu olevan sellaisinaan riittäviä estämään komissiota laskemasta kohtuullista alustavaa normaaliarvoa, joka on asianmukaisesti oikaistu ottamalla tullit huomioon. Jos meneillään olevan, turkkilaisen yrityksen antamia tietoja koskevan analyysin perusteella käy tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa ilmi, että Turkki soveltuu paremmin vertailumaaksi, tämä uusi seikka otetaan asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(57)

Tutkimus vahvisti alustavasti, että Marokon kotimarkkinoilla on vain yksi tuottaja ja että tullit ovat korkeat. Marokkolaisen tuottajan myynnin katsottiin kuitenkin olevan huomattavaa ja riittävän edustavaa, kun sitä verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tutkimusajanjaksona yhteisöön suuntautuneen viennin määrään. Tämän vuoksi esitettyjen väitteiden ei katsottu olevan sellaisinaan riittäviä estämään komissiota laskemasta kohtuullista alustavaa normaaliarvoa, joka on asianmukaisesti oikaistu ottamalla tullit huomioon. Jos meneillään olevan, turkkilaisen yrityksen antamia tietoja koskevan analyysin perusteella käy tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa ilmi, että Turkki soveltuu paremmin vertailumaaksi, tämä uusi seikka otetaan asianmukaisesti huomioon.

3.2.2   Vertailumaan normaaliarvon määrittäminen

| (58) | Sen määrittämiseksi, myytiinkö Marokon markkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä tuotteita, jotka olivat verrattavissa kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön myymiin tuotteisiin, kotimaan myyntihintaa verrattiin kokonaistuotantokustannuksiin (eli valmistuskustannuksiin lisättyinä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksilla). Suurin osa kotimarkkinoille myytyjen tuotetyyppien myynnistä oli tapahtunut tappiolla ja tuotantokustannusten painotettu keskiarvo oli myyntihinnan painotettua keskiarvoa korkeampi, joten normaaliarvo oli laskettava. |
| --- | --- |

(58)

Sen määrittämiseksi, myytiinkö Marokon markkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä tuotteita, jotka olivat verrattavissa kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön myymiin tuotteisiin, kotimaan myyntihintaa verrattiin kokonaistuotantokustannuksiin (eli valmistuskustannuksiin lisättyinä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksilla). Suurin osa kotimarkkinoille myytyjen tuotetyyppien myynnistä oli tapahtunut tappiolla ja tuotantokustannusten painotettu keskiarvo oli myyntihinnan painotettua keskiarvoa korkeampi, joten normaaliarvo oli laskettava.

| (59) | Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti normaaliarvo muodostettiin lisäämällä vientiä harjoittavan tuottajan valmistuskustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittomarginaali. Yrityksen omia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia oli mahdollista käyttää, koska samankaltaisen tuotteen kotimarkkinoiden myynti oli edustavaa. Voittomarginaalina päätettiin alustavasti käyttää kohtuullista voittomarginaalia, joka kuvastaa keskiverron yrityksen yleistä voittomarginaalia, perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(59)

Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti normaaliarvo muodostettiin lisäämällä vientiä harjoittavan tuottajan valmistuskustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittomarginaali. Yrityksen omia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia oli mahdollista käyttää, koska samankaltaisen tuotteen kotimarkkinoiden myynti oli edustavaa. Voittomarginaalina päätettiin alustavasti käyttää kohtuullista voittomarginaalia, joka kuvastaa keskiverron yrityksen yleistä voittomarginaalia, perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti.

4.   VIENTIHINTA

| (60) | Vientihinnat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta määritettiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä kulutettavaksi myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(60)

Vientihinnat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta määritettiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä kulutettavaksi myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (61) | Yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien osalta vientihinnat määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Vientihinnat laskettiin sen vuoksi yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua, alhaisimman tarkastetun vientihinnan perusteella. |
| --- | --- |

(61)

Yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien osalta vientihinnat määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Vientihinnat laskettiin sen vuoksi yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua, alhaisimman tarkastetun vientihinnan perusteella.

5.   VERTAILU

| (62) | Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi (sekä noudettuna lähettäjältä -hinnan että saman kaupan portaan tasolla) otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten, pankkimaksujen ja palkkioiden huomioon ottamiseksi aina, kun se oli mahdollista ja perusteltua. |
| --- | --- |

(62)

Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi (sekä noudettuna lähettäjältä -hinnan että saman kaupan portaan tasolla) otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten, pankkimaksujen ja palkkioiden huomioon ottamiseksi aina, kun se oli mahdollista ja perusteltua.

| (63) | Yhden yrityksen vientimyynti oli tapahtunut kokonaan kiinalaisen kauppiaan kautta. Tämä kauppias oli vastuussa asiakassuhteista, uusien tilausten hankkimisesta, lopullisen asiakkaan laskuttamisesta ja toisen yrityksen kautta jopa viennin arvonlisäveron palautusten toimittamisesta tuottajalle. Vastineeksi kauppias sai palkkion myynnistä ja alennusta ostaessaan tietyn määrän tuotteita. Katsottiin, että mainittu alennus voidaan kohdentaa ainoastaan vientimyyntiin. Alennuksen kokonaismäärä kohdennettiin se vuoksi tutkimusajanjakson viennin liikevaihdon perusteella, ja tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautunutta myyntiä vastaava määrä otettiin huomioon yrityksen vientihintoja laskettaessa. |
| --- | --- |

(63)

Yhden yrityksen vientimyynti oli tapahtunut kokonaan kiinalaisen kauppiaan kautta. Tämä kauppias oli vastuussa asiakassuhteista, uusien tilausten hankkimisesta, lopullisen asiakkaan laskuttamisesta ja toisen yrityksen kautta jopa viennin arvonlisäveron palautusten toimittamisesta tuottajalle. Vastineeksi kauppias sai palkkion myynnistä ja alennusta ostaessaan tietyn määrän tuotteita. Katsottiin, että mainittu alennus voidaan kohdentaa ainoastaan vientimyyntiin. Alennuksen kokonaismäärä kohdennettiin se vuoksi tutkimusajanjakson viennin liikevaihdon perusteella, ja tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautunutta myyntiä vastaava määrä otettiin huomioon yrityksen vientihintoja laskettaessa.

| (64) | Kun kiinalaiset yritykset vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta, ne ovat oikeutettuja arvonlisäveron palautukseen, joka on suuruudeltaan 13 prosenttia FOB-perusteisesta liikevaihdosta. Yrityksille lankeaa kuitenkin suoritettavaksi arvonlisävero, joka on 17 prosenttia FOB-perusteista liikevaihdosta. Tämä 4 prosentin ero otettiin huomioon laskettaessa vientihintaa. |
| --- | --- |

(64)

Kun kiinalaiset yritykset vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta, ne ovat oikeutettuja arvonlisäveron palautukseen, joka on suuruudeltaan 13 prosenttia FOB-perusteisesta liikevaihdosta. Yrityksille lankeaa kuitenkin suoritettavaksi arvonlisävero, joka on 17 prosenttia FOB-perusteista liikevaihdosta. Tämä 4 prosentin ero otettiin huomioon laskettaessa vientihintaa.

6.   POLKUMYYNTIMARGINAALI

6.1   Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu tai yksilöllinen kohtelu

| (65) | Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon välisen vertailun perusteella kunkin tuotetyypin osalta edellä esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(65)

Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon välisen vertailun perusteella kunkin tuotetyypin osalta edellä esitetyn mukaisesti.

| (66) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. | 23,9 % |
| Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. | 18,5 % |
| Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. | 12,0 % |
| Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. | 8,5 % |

(66)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.

23,9 %

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.

18,5 %

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd.

12,0 %

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.

8,5 %

6.2   Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat

| (67) | Voidakseen laskea kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin viejiin sovellettavan, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Käytettävissä olevia, lähinnä valituksesta saatuja tietoja verrattiin kiinalaisten viejien lomakkeeseen toimittamiin vastauksiin. Vertailusta ilmeni, että yhteistyö oli erittäin vähäistä (20 prosenttia). |
| --- | --- |

(67)

Voidakseen laskea kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin viejiin sovellettavan, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Käytettävissä olevia, lähinnä valituksesta saatuja tietoja verrattiin kiinalaisten viejien lomakkeeseen toimittamiin vastauksiin. Vertailusta ilmeni, että yhteistyö oli erittäin vähäistä (20 prosenttia).

| (68) | Polkumyyntimarginaali laskettiin vertaamalla vertailumaalle vahvistettua painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, joka oli arvioitu käytettävissä olevien, kohdassa ”Vientihinta” esitettyjen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(68)

Polkumyyntimarginaali laskettiin vertaamalla vertailumaalle vahvistettua painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, joka oli arvioitu käytettävissä olevien, kohdassa ”Vientihinta” esitettyjen tietojen perusteella.

| (69) | Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 48,5 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(69)

Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 48,5 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.

D.   YHTEISÖN TUOTANNONALA

1.   YHTEISÖN TUOTANTO

| (70) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta tiedetään yhteisössä valmistettavan Ranskassa, Italiassa, Portugalissa, Kreikassa, Espanjassa ja Saksassa seuraavasti:






  — | kymmenen tuottajaa, joiden puolesta valitus tehtiin; viisi tuottajaa, jotka valittiin otokseen, jäljempänä ”otokseen kuuluvat yhteisön tuottajat”, ja joiden osuus yhteisön tuotannosta on 57 prosenttia, olivat myös valituksen tekijöitä, |
| --- | --- | --- |

(70)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta tiedetään yhteisössä valmistettavan Ranskassa, Italiassa, Portugalissa, Kreikassa, Espanjassa ja Saksassa seuraavasti:

—

kymmenen tuottajaa, joiden puolesta valitus tehtiin; viisi tuottajaa, jotka valittiin otokseen, jäljempänä ”otokseen kuuluvat yhteisön tuottajat”, ja joiden osuus yhteisön tuotannosta on 57 prosenttia, olivat myös valituksen tekijöitä,

| — | yksi tuottaja, joka tuki tätä menettelyä ja toimitti joitain yleistietoja, |
| --- | --- |

—

yksi tuottaja, joka tuki tätä menettelyä ja toimitti joitain yleistietoja,

| — | muut yhteisön tuottajat, jotka eivät olleet valituksen tekijöitä ja jotka eivät toimineet menettelyssä yhteistyössä, mutta eivät myöskään vastustaneet menettelyä. |
| --- | --- |

—

muut yhteisön tuottajat, jotka eivät olleet valituksen tekijöitä ja jotka eivät toimineet menettelyssä yhteistyössä, mutta eivät myöskään vastustaneet menettelyä.

| (71) | Komissio katsoo, että edellä mainittuja yrityksiä voidaan pitää perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yhteisön tuottajina. Kaikkien edellä mainittujen yritysten tuotanto muodostaa yhteisön tuotannon. |
| --- | --- |

(71)

Komissio katsoo, että edellä mainittuja yrityksiä voidaan pitää perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yhteisön tuottajina. Kaikkien edellä mainittujen yritysten tuotanto muodostaa yhteisön tuotannon.

2.   YHTEISÖN TUOTANNONALA

| (72) | Kymmenen yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan, joihin sisältyy viisi otokseen kuuluvaa yhteisön tuottajaa, yhteenlasketun tuotannon osuus on 85 prosenttia okoumé-ristivanerin kokonaistuotannosta yhteisössä, kuten valituksessa oli arvioitu. Niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(72)

Kymmenen yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan, joihin sisältyy viisi otokseen kuuluvaa yhteisön tuottajaa, yhteenlasketun tuotannon osuus on 85 prosenttia okoumé-ristivanerin kokonaistuotannosta yhteisössä, kuten valituksessa oli arvioitu. Niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

E.   VAHINKO

1.   ALUSTAVAT HUOMIOT

| (73) | Vahingon arvioiminen on tehty yhteisön tuotannonalaa koskevaan otokseen sisältyvien tietojen perusteella. Tuotantoa, tuottavuutta, myyntiä, markkinaosuutta, työllisyyttä ja kasvua koskevia kehityssuuntauksia arvioitiin yhteisön tuotannonalan tasolla ja hintoja, kannattavuutta, kassavirtaa, pääoman saantia ja investointeja, varastoja, kapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta, sijoitetun pääoman tuottoa ja palkkoja koskevia kehityssuuntauksia tarkasteltiin otokseen kuuluvilta yhteisön tuottajilta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(73)

Vahingon arvioiminen on tehty yhteisön tuotannonalaa koskevaan otokseen sisältyvien tietojen perusteella. Tuotantoa, tuottavuutta, myyntiä, markkinaosuutta, työllisyyttä ja kasvua koskevia kehityssuuntauksia arvioitiin yhteisön tuotannonalan tasolla ja hintoja, kannattavuutta, kassavirtaa, pääoman saantia ja investointeja, varastoja, kapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta, sijoitetun pääoman tuottoa ja palkkoja koskevia kehityssuuntauksia tarkasteltiin otokseen kuuluvilta yhteisön tuottajilta saatujen tietojen perusteella.

2.   YHTEISÖN KULUTUS

| (74) | Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoille suuntautuneen sellaisen myynnin määrän perusteella, johon lisättiin muiden yhteisön tuottajien arvioitu myynnin määrä, yhteenlaskettu tuonti Kiinasta, Marokosta ja Gabonista sekä arvioitu osuus siitä tarkasteltavan olevan tuotteen määrästä, joka on tuotu muista kolmansista maista CN-koodiin 4412 13 10 kuuluvana, sillä tarkasteltavana oleva tuote muodostaa vain osan tästä CN-koodista. Tämä osuus ja sekä arvio yhteenlasketusta tuonnista määritettiin valituksessa noudatetun menetelmän avulla. |
| --- | --- |

(74)

Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoille suuntautuneen sellaisen myynnin määrän perusteella, johon lisättiin muiden yhteisön tuottajien arvioitu myynnin määrä, yhteenlaskettu tuonti Kiinasta, Marokosta ja Gabonista sekä arvioitu osuus siitä tarkasteltavan olevan tuotteen määrästä, joka on tuotu muista kolmansista maista CN-koodiin 4412 13 10 kuuluvana, sillä tarkasteltavana oleva tuote muodostaa vain osan tästä CN-koodista. Tämä osuus ja sekä arvio yhteenlasketusta tuonnista määritettiin valituksessa noudatetun menetelmän avulla.

| (75) | Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson (TA) välisenä aikana todettavissa oleva yhteisön kulutus nousi 394 663 kuutiometristä 447 979 kuutiometriin eli 14 prosenttia. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön kulutus (m3) | 394 663 | 401 096 | 400 966 | 424 131 | 447 979 |

(75)

Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson (TA) välisenä aikana todettavissa oleva yhteisön kulutus nousi 394 663 kuutiometristä 447 979 kuutiometriin eli 14 prosenttia.

1999

2000

2001

2002

TA

Yhteisön kulutus (m3)

394 663

401 096

400 966

424 131

447 979

3.   TUONTI TARKASTELTAVANA OLEVASTA MAASTA

3.1   Määrä ja markkinaosuus

| (76) | Tarkastelevana olevan tuotteen tuonti Kiinasta yhteisöön kasvoi 1 093 kuutiometristä vuonna 1999 83 606 kuutiometriin tutkimusajanjakson aikana. Ennen vuotta 2001 tuonti ei ollut merkittävää, mutta kasvoi sen jälkeen jyrkästi tutkimusajanjakson loppuun asti. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti Kiinasta (m3) | 1 093 | 1 540 | 9 531 | 43 082 | 83 606 |

(76)

Tarkastelevana olevan tuotteen tuonti Kiinasta yhteisöön kasvoi 1 093 kuutiometristä vuonna 1999 83 606 kuutiometriin tutkimusajanjakson aikana. Ennen vuotta 2001 tuonti ei ollut merkittävää, mutta kasvoi sen jälkeen jyrkästi tutkimusajanjakson loppuun asti.

1999

2000

2001

2002

TA

Tuonti Kiinasta (m3)

1 093

1 540

9 531

43 082

83 606

| (77) | Vastaava markkinaosuus kasvoi 0,3 prosentista vuonna 1999 18,7 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Kasvu oli erityisen voimakasta vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana markkinaosuuden kasvaessa 2,4 prosentista 18,7 prosenttiin. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 0,3 % | 0,4 % | 2,4 % | 10,2 % | 18,7 % |

(77)

Vastaava markkinaosuus kasvoi 0,3 prosentista vuonna 1999 18,7 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Kasvu oli erityisen voimakasta vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana markkinaosuuden kasvaessa 2,4 prosentista 18,7 prosenttiin.

1999

2000

2001

2002

TA

Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus

0,3 %

0,4 %

2,4 %

10,2 %

18,7 %

3.2   Hinta

| (78) | Tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tulevan tuonnin keskihinta kuutiometriltä laski 469 eurosta vuonna 1999 393 euroon tutkimusajanjaksolla eli 16,2 prosenttia. Vuosien 1999 ja 2000 tuontimäärät olivat erittäin alhaiset, joten vastaavat hintatiedot eivät ole kovin merkittäviä. Yleinen laskusuuntaus vallitsi koko tarkastelujakson ajan vuosien 2000 ja 2001 välisenä aikana tapahtunutta pientä nousua lukuun ottamatta. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin keskihinta (EUR/m3) | 469 | 361 | 431 | 434 | 393 |

(78)

Tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tulevan tuonnin keskihinta kuutiometriltä laski 469 eurosta vuonna 1999 393 euroon tutkimusajanjaksolla eli 16,2 prosenttia. Vuosien 1999 ja 2000 tuontimäärät olivat erittäin alhaiset, joten vastaavat hintatiedot eivät ole kovin merkittäviä. Yleinen laskusuuntaus vallitsi koko tarkastelujakson ajan vuosien 2000 ja 2001 välisenä aikana tapahtunutta pientä nousua lukuun ottamatta.

1999

2000

2001

2002

TA

Kiinasta tulevan tuonnin keskihinta (EUR/m3)

469

361

431

434

393

3.3   Hinnan alittavuus

| (79) | Hinnan alittavuuden arvioimista varten otokseen kuuluvan yhteisön tuotannonalan myynnin, joka suuntautui etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla, hintojen tuotetyyppikohtaista painotettua keskiarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuonnin vastaavaan vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset. Yhteisön tuotannonalan hinnat oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle. Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat määritettiin CIF-hintoina, joihin oli tehty asianmukaiset oikaisut tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(79)

Hinnan alittavuuden arvioimista varten otokseen kuuluvan yhteisön tuotannonalan myynnin, joka suuntautui etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla, hintojen tuotetyyppikohtaista painotettua keskiarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuonnin vastaavaan vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset. Yhteisön tuotannonalan hinnat oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle. Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat määritettiin CIF-hintoina, joihin oli tehty asianmukaiset oikaisut tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (80) | Komissiolle on painotettu, että yhteisön tuotannonalan valmistamien tuotteiden laatu on yleisesti korkeampi kuin Kiinasta tuotujen samankaltaisten tuotteiden. Saadun näytön perusteella arvioitiin, että laatuero oikeutti 10 prosentin suuruiseen oikaisuun, joka lisättiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien CIF-hintaan yhteisön rajalla. |
| --- | --- |

(80)

Komissiolle on painotettu, että yhteisön tuotannonalan valmistamien tuotteiden laatu on yleisesti korkeampi kuin Kiinasta tuotujen samankaltaisten tuotteiden. Saadun näytön perusteella arvioitiin, että laatuero oikeutti 10 prosentin suuruiseen oikaisuun, joka lisättiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien CIF-hintaan yhteisön rajalla.

| (81) | Tehty vertailu osoitti, että Kiinasta peräisin olevat tarkasteltavana olevat tuotteet myytiin tutkimusajanjakson aikana yhteisössä yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla marginaalin vaihdellessa 11 prosentista 52 prosenttiin (ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista). |
| --- | --- |

(81)

Tehty vertailu osoitti, että Kiinasta peräisin olevat tarkasteltavana olevat tuotteet myytiin tutkimusajanjakson aikana yhteisössä yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla marginaalin vaihdellessa 11 prosentista 52 prosenttiin (ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista).

4.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN TILANNE

| (82) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia merkityksellisiä taloudellisia tekijöitä ja seikkoja, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(82)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia merkityksellisiä taloudellisia tekijöitä ja seikkoja, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

4.1   Yhteisön koko tuotannonalaa koskevat tiedot

4.1.1   Tuotanto, työllisyys ja tuottavuus

| (83) | Yhteisön tuotannonalan tuotannon määrä laski vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 10 prosenttia eli 295 915 kuutiometristä 267 591 kuutiometriin. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (m3) | 295 915 | 293 320 | 309 933 | 283 265 | 267 591 |

(83)

Yhteisön tuotannonalan tuotannon määrä laski vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 10 prosenttia eli 295 915 kuutiometristä 267 591 kuutiometriin.

1999

2000

2001

2002

TA

Tuotanto (m3)

295 915

293 320

309 933

283 265

267 591

| (84) | Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työllisyys väheni 9 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana eräs yrityksistä päätti vähentää henkilökuntaansa 66 työntekijällä, mutta oikeudellisista syistä tämä tapahtuu virallisesti vasta tutkimusajanjakson jälkeen. Tuottavuus kasvoi vuosien 1999 ja 2001 välisenä aikana ja aleni jälleen vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuotannossa tapahtuneen laskun vuoksi. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys | 1 608 | 1 642 | 1 600 | 1 489 | 1 462 |
| Työntekijäkohtainen tuotanto | 184 | 179 | 194 | 190 | 183 |

(84)

Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työllisyys väheni 9 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana eräs yrityksistä päätti vähentää henkilökuntaansa 66 työntekijällä, mutta oikeudellisista syistä tämä tapahtuu virallisesti vasta tutkimusajanjakson jälkeen. Tuottavuus kasvoi vuosien 1999 ja 2001 välisenä aikana ja aleni jälleen vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuotannossa tapahtuneen laskun vuoksi.

1999

2000

2001

2002

TA

Työllisyys

1 608

1 642

1 600

1 489

1 462

Työntekijäkohtainen tuotanto

184

179

194

190

183

4.1.2   Myyntimäärät ja markkinaosuus

| (85) | Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan myynnin määrä aleni 10 prosenttia 283 121 kuutiometristä vuonna 1999 255 943 kuutiometriin tutkimusajanjakson aikana. Lasku oli erityisen jyrkkä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (12 prosenttia). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön myynti (m3) | 283 121 | 291 562 | 292 264 | 272 488 | 255 943 |

(85)

Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan myynnin määrä aleni 10 prosenttia 283 121 kuutiometristä vuonna 1999 255 943 kuutiometriin tutkimusajanjakson aikana. Lasku oli erityisen jyrkkä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (12 prosenttia).

1999

2000

2001

2002

TA

Yhteisön myynti (m3)

283 121

291 562

292 264

272 488

255 943

| (86) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 71,7 prosentista vuonna 1999 57,1 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Se pieneni erityisen voimakkaasti 18 kuukautta Kiinasta tulleen viennin äkillisen kasvun jälkeen eli 72,9 prosentista vuonna 2001 57,1 prosenttiin tutkimusajanjaksona. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön markkinaosuus | 71,7 % | 72,7 % | 72,9 % | 64,2 % | 57,1 % |

(86)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 71,7 prosentista vuonna 1999 57,1 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Se pieneni erityisen voimakkaasti 18 kuukautta Kiinasta tulleen viennin äkillisen kasvun jälkeen eli 72,9 prosentista vuonna 2001 57,1 prosenttiin tutkimusajanjaksona.

1999

2000

2001

2002

TA

Yhteisön markkinaosuus

71,7 %

72,7 %

72,9 %

64,2 %

57,1 %

4.1.3   Kasvu

| (87) | Vaikka yhteisön kulutus kasvoi 14 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni 10 prosenttia. Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi toisaalta voimakkaasti saman ajanjakson aikana. Kun Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 16 prosenttiyksikköä, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus putosi 15 prosenttiyksikköä. Tuonnin kasvusta johtuen yhteisön tuotannonala ei hyötynyt markkinoiden kasvusta vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(87)

Vaikka yhteisön kulutus kasvoi 14 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni 10 prosenttia. Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi toisaalta voimakkaasti saman ajanjakson aikana. Kun Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 16 prosenttiyksikköä, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus putosi 15 prosenttiyksikköä. Tuonnin kasvusta johtuen yhteisön tuotannonala ei hyötynyt markkinoiden kasvusta vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

4.2   Otokseen kuuluvia yhteisön tuottajia koskevat tiedot

4.2.1   Varastot, kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (88) | Varastot eivät tällä tuotannonalalla yleensä ole merkittäviä kooltaan, sillä suurin osa tuotannosta tapahtuu tilaustyönä. Kokonaisuuden kannalta on syytä todeta, että yhteisön tuotannonalan varastojen koko supistui tarkastelujakson aikana. Se johtui pääasiassa erään yhteisön suurimpiin kuuluvan tuottajan rationalisointipyrkimyksistä. Tässä tapauksessa katsottiin kuitenkin, että varastojen koko ei edellä mainitusta syystä ollut olennainen vahingon indikaattori. |
| --- | --- |

(88)

Varastot eivät tällä tuotannonalalla yleensä ole merkittäviä kooltaan, sillä suurin osa tuotannosta tapahtuu tilaustyönä. Kokonaisuuden kannalta on syytä todeta, että yhteisön tuotannonalan varastojen koko supistui tarkastelujakson aikana. Se johtui pääasiassa erään yhteisön suurimpiin kuuluvan tuottajan rationalisointipyrkimyksistä. Tässä tapauksessa katsottiin kuitenkin, että varastojen koko ei edellä mainitusta syystä ollut olennainen vahingon indikaattori.

| (89) | Tuotantokapasiteetti määritettiin kahdessa vuorossa käytettyjen ristivaneripuristimien lukumäärän ja kapasiteetin perusteella. Tuotantokapasiteetin määrittäminen oli tehtävä arvioimalla, koska eräät tuottajat okoumé-ristivaneria valmistaessaan käyttävät samoja tuotantolaitoksia ja välineistöä kuin muita vanerityyppejä valmistaessaan. Kyseisissä tapauksissa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteetti arvioitiin määrittämällä tosiasiallisesti valmistetun okoumé-ristivanerin osuus kyseisen tuottajan valmistaman ristivanerin kokonaismäärästä ja soveltamalla tätä osuutta kyseisen tuotantolaitoksen kokonaistuotantokapasiteettiin. |
| --- | --- |

(89)

Tuotantokapasiteetti määritettiin kahdessa vuorossa käytettyjen ristivaneripuristimien lukumäärän ja kapasiteetin perusteella. Tuotantokapasiteetin määrittäminen oli tehtävä arvioimalla, koska eräät tuottajat okoumé-ristivaneria valmistaessaan käyttävät samoja tuotantolaitoksia ja välineistöä kuin muita vanerityyppejä valmistaessaan. Kyseisissä tapauksissa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteetti arvioitiin määrittämällä tosiasiallisesti valmistetun okoumé-ristivanerin osuus kyseisen tuottajan valmistaman ristivanerin kokonaismäärästä ja soveltamalla tätä osuutta kyseisen tuotantolaitoksen kokonaistuotantokapasiteettiin.

| (90) | Edellä esitetyn huomioon ottaen havaittiin, että tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti aleni 5 prosenttia. Vuoden 2001 lasku johtui siitä, että yksi tuotantoyksikkö suljettiin. Saman jakson aikana yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste aleni 87 prosentista 74 prosenttiin eli 15 prosenttia. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (m3) | 255 774 | 262 420 | 236 348 | 242 835 | 242 668 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 87,4 % | 82,0 % | 93,1 % | 80,4 % | 74,2 % |

(90)

Edellä esitetyn huomioon ottaen havaittiin, että tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti aleni 5 prosenttia. Vuoden 2001 lasku johtui siitä, että yksi tuotantoyksikkö suljettiin. Saman jakson aikana yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste aleni 87 prosentista 74 prosenttiin eli 15 prosenttia.

1999

2000

2001

2002

TA

Tuotantokapasiteetti (m3)

255 774

262 420

236 348

242 835

242 668

Kapasiteetin käyttöaste

87,4 %

82,0 %

93,1 %

80,4 %

74,2 %

4.2.2   Kotimarkkinahintoihin vaikuttavat hinnat ja tekijät

| (91) | Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat kuutiometriä kohti ovat pysyneet suhteellisen vakaina. Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tapahtui vähäinen 3 prosentin kasvu. Hinnat eivät laskeneet Kiinasta tulleen halpatuonnin synnyttämästä kilpailusta huolimatta, mikä johtunee siitä, että yhteisön tuottajat päättivät tehdä muutoksia tuotevalikoimassaan. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen myyntihinta (EUR/m3) | 695 | 697 | 723 | 717 | 717 |

(91)

Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat kuutiometriä kohti ovat pysyneet suhteellisen vakaina. Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tapahtui vähäinen 3 prosentin kasvu. Hinnat eivät laskeneet Kiinasta tulleen halpatuonnin synnyttämästä kilpailusta huolimatta, mikä johtunee siitä, että yhteisön tuottajat päättivät tehdä muutoksia tuotevalikoimassaan.

1999

2000

2001

2002

TA

Keskimääräinen myyntihinta (EUR/m3)

695

697

723

717

717

4.2.3   Investoinnit ja pääoman saanti

| (92) | Tuotannonalalla tehtiin vuosina 1999–2001 huomattavia investointeja, jotka olivat suuruudeltaan 6,5–10,4 miljoonaa euroa vuodessa. Kun tuonti Kiinasta kasvoi jyrkästi vuoden 2001 jälkeen, investoinnit supistuivat voimakkaasti 1,3 miljoonaan euroon tutkimusajanjaksona. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 6 536 | 7 500 | 10 406 | 3 093 | 1 327 |

(92)

Tuotannonalalla tehtiin vuosina 1999–2001 huomattavia investointeja, jotka olivat suuruudeltaan 6,5–10,4 miljoonaa euroa vuodessa. Kun tuonti Kiinasta kasvoi jyrkästi vuoden 2001 jälkeen, investoinnit supistuivat voimakkaasti 1,3 miljoonaan euroon tutkimusajanjaksona.

1999

2000

2001

2002

TA

Investoinnit (tuhatta euroa)

6 536

7 500

10 406

3 093

1 327

| (93) | Lähimenneisyydessä, johon tarkastelujakso sisältyy, yhteisön okoumé-ristivanerin tuottajat, jotka ovat osa laajempaa puutavarateollisuuden kokonaisuutta, ovat käyneet läpi merkittäviä rakenneuudistuksia ja yritysjärjestelyjä. Näihin muutoksiin sisältyi omistajien vaihdoksia ja yritysten uudelleen ryhmittämisiä joskus suurempien teollisuusyhtymien sisällä samoin kuin huomattavia investointeja nykyaikaistamiseen edellä esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(93)

Lähimenneisyydessä, johon tarkastelujakso sisältyy, yhteisön okoumé-ristivanerin tuottajat, jotka ovat osa laajempaa puutavarateollisuuden kokonaisuutta, ovat käyneet läpi merkittäviä rakenneuudistuksia ja yritysjärjestelyjä. Näihin muutoksiin sisältyi omistajien vaihdoksia ja yritysten uudelleen ryhmittämisiä joskus suurempien teollisuusyhtymien sisällä samoin kuin huomattavia investointeja nykyaikaistamiseen edellä esitetyn mukaisesti.

| (94) | Pääoman saannin osalta yhteisön tuotannonala ei ollut esittänyt väitteitä eikä sillä ollut ollut ongelmia pääoman saamiseksi toimintaansa. Tämä saattaa liittyä edellä esitetyn tuotannonalalla tapahtuneiden yritysjärjestelyjen aiheuttamiin vaikutuksiin. Yritysjärjestelyjen kautta suurien teollisuusyhtymien rahoitusvaroja tuli eräiden yhteisön tuottajien käyttöön. |
| --- | --- |

(94)

Pääoman saannin osalta yhteisön tuotannonala ei ollut esittänyt väitteitä eikä sillä ollut ollut ongelmia pääoman saamiseksi toimintaansa. Tämä saattaa liittyä edellä esitetyn tuotannonalalla tapahtuneiden yritysjärjestelyjen aiheuttamiin vaikutuksiin. Yritysjärjestelyjen kautta suurien teollisuusyhtymien rahoitusvaroja tuli eräiden yhteisön tuottajien käyttöön.

4.2.4   Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta

| (95) | Tarkastelujaksolla otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien kannattavuus laski huomattavasti eli 3,5 prosentista vuonna 1999 -8,9 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Sijoitetun pääoman tuotto noudatti samaa suuntausta laskien 15,6 prosentista vuonna 1999 -27,5 prosenttiin tutkimusajanjaksona. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus | 3,5 % | 0,8 % | -2,7 % | -7,6 % | -8,9 % |
| Sijoitetun pääoman tuotto | 15,6 % | 3,4 % | -9,4 % | -23,8 % | -27,5 % |

(95)

Tarkastelujaksolla otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien kannattavuus laski huomattavasti eli 3,5 prosentista vuonna 1999 -8,9 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Sijoitetun pääoman tuotto noudatti samaa suuntausta laskien 15,6 prosentista vuonna 1999 -27,5 prosenttiin tutkimusajanjaksona.

1999

2000

2001

2002

TA

Kannattavuus

3,5 %

0,8 %

-2,7 %

-7,6 %

-8,9 %

Sijoitetun pääoman tuotto

15,6 %

3,4 %

-9,4 %

-23,8 %

-27,5 %

| (96) | Samankaltaisen tuotteen kassavirta väheni huomattavasti eli 7,6 miljoonasta eurosta vuonna 1999 0,059 miljoonaan euroon tutkimusajanjakson aikana. Saman jakson aikana tapahtui joitain huomattavia lyhytaikaisia kassavirran vaihteluja, jotka johtuivat varaston koon vaihteluista ja kassavirran ulkopuolisista kuluista, jotka liittyivät edellä mainittuun tuotannonalan rakenneuudistukseen. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 7 594 | -876 | -2 050 | 591 | 59 |

(96)

Samankaltaisen tuotteen kassavirta väheni huomattavasti eli 7,6 miljoonasta eurosta vuonna 1999 0,059 miljoonaan euroon tutkimusajanjakson aikana. Saman jakson aikana tapahtui joitain huomattavia lyhytaikaisia kassavirran vaihteluja, jotka johtuivat varaston koon vaihteluista ja kassavirran ulkopuolisista kuluista, jotka liittyivät edellä mainittuun tuotannonalan rakenneuudistukseen.

1999

2000

2001

2002

TA

Kassavirta (tuhatta euroa)

7 594

-876

-2 050

591

59

4.2.5   Palkat

| (97) | Työvoimakustannukset laskivat 7 prosenttia tarkastelujakson aikana eli 32,2 miljoonasta eurosta vuonna 1999 29,9 miljoonaan euroon tutkimusajanjaksona, mikä johtui työntekijöiden määrän vähenemisestä. Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat tosiasiallisesti 7 prosenttia 26 770 eurosta 28 638 euroon, mikä noudatti kuluttajahintojen kehitystä. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | TA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työvoimakustannukset työntekijää kohti (EUR) | 26 770 | 27 661 | 27 649 | 28 641 | 28 638 |

(97)

Työvoimakustannukset laskivat 7 prosenttia tarkastelujakson aikana eli 32,2 miljoonasta eurosta vuonna 1999 29,9 miljoonaan euroon tutkimusajanjaksona, mikä johtui työntekijöiden määrän vähenemisestä. Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat tosiasiallisesti 7 prosenttia 26 770 eurosta 28 638 euroon, mikä noudatti kuluttajahintojen kehitystä.

1999

2000

2001

2002

TA

Työvoimakustannukset työntekijää kohti (EUR)

26 770

27 661

27 649

28 641

28 638

4.2.6   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (98) | Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinta, tosiasiallisen, itsessään myös huomattavan polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäpätöisenä. |
| --- | --- |

(98)

Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinta, tosiasiallisen, itsessään myös huomattavan polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäpätöisenä.

4.2.7   Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (99) | Yhteisön tuotannonala ei ollut toipumassa aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(99)

Yhteisön tuotannonala ei ollut toipumassa aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.

5.   VAHINKOA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (100) | Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana asianomaisen Kiinasta peräisin olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 1 093 kuutiometristä 83 606 kuutiometriin. Vastaava markkinaosuus kasvoi 0,3 prosentista vuonna 1999 18,7 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Kyseinen kasvu tapahtui ennen kaikkea vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinnat laskivat tarkastelujakson aikana 16,2 prosenttia ja ne olivat johdonmukaisesti yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisempia hintojen alittavuuden vaihdellessa 11 prosentista 52 prosenttiin. |
| --- | --- |

(100)

Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana asianomaisen Kiinasta peräisin olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 1 093 kuutiometristä 83 606 kuutiometriin. Vastaava markkinaosuus kasvoi 0,3 prosentista vuonna 1999 18,7 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Kyseinen kasvu tapahtui ennen kaikkea vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinnat laskivat tarkastelujakson aikana 16,2 prosenttia ja ne olivat johdonmukaisesti yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisempia hintojen alittavuuden vaihdellessa 11 prosentista 52 prosenttiin.

| (101) | Edellä mainittujen tekijöiden tarkastelusta ilmenee, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni 10 prosenttia ja sen markkinaosuus pieneni 14,6 prosenttiyksikköä. Myös työllisyys heikkeni vuodesta 2001 lähtien. Otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien investoinnit vähenivät huomattavasti ja niiden kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto kuten myös kassavirta heikkenivät merkittävästi. Yhteisön tuottajien tilanteen heikentyminen näkyi pääasiassa myynnin määrässä (joka puolestaan ilmeni supistuneena kapasiteetin käyttöasteena). Reaalinen hintataso laski vain hieman vuodesta 1999 tutkimusajanjaksoon asti. |
| --- | --- |

(101)

Edellä mainittujen tekijöiden tarkastelusta ilmenee, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni 10 prosenttia ja sen markkinaosuus pieneni 14,6 prosenttiyksikköä. Myös työllisyys heikkeni vuodesta 2001 lähtien. Otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien investoinnit vähenivät huomattavasti ja niiden kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto kuten myös kassavirta heikkenivät merkittävästi. Yhteisön tuottajien tilanteen heikentyminen näkyi pääasiassa myynnin määrässä (joka puolestaan ilmeni supistuneena kapasiteetin käyttöasteena). Reaalinen hintataso laski vain hieman vuodesta 1999 tutkimusajanjaksoon asti.

| (102) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(102)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   SYY-YHTEYS

1.   JOHDANTO

| (103) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, onko Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttama vahinko liittyy polkumyynnillä tapahtuneeseen tuontiin. |
| --- | --- |

(103)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, onko Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttama vahinko liittyy polkumyynnillä tapahtuneeseen tuontiin.

2.   POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN VAIKUTUS

| (104) | Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrä kasvoi vähäiseltä tasolta 83 606 kuutiometriin. Sen osuus yhteisön markkinoista nousi 0,3 prosentista vuonna 1999 aina 18,7 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Voimakkain kasvu tapahtui vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(104)

Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrä kasvoi vähäiseltä tasolta 83 606 kuutiometriin. Sen osuus yhteisön markkinoista nousi 0,3 prosentista vuonna 1999 aina 18,7 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Voimakkain kasvu tapahtui vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (105) | Asianomaisesta maasta peräisin olevan, yhteisön tuotannonalan hintoja huomattavasti alhaisemmilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin määrän merkittävä lisääntyminen ja sen markkinaosuuden kasvu vuonna 2002 ja tutkimusajanjaksona osuivat ajallisesti yhteen yhteisön tuotannonalan tilanteen, erityisesti myynnin määrän, markkinaosuuden, kannattavuuden, kassavirran ja työllisyyden heikkenemisen kanssa. Kuten edellä jo mainittiin, Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan keskihintoja alhaisemmat hinnan alittavuuden marginaalin vaihdellessa 11 prosentista 52 prosenttiin. |
| --- | --- |

(105)

Asianomaisesta maasta peräisin olevan, yhteisön tuotannonalan hintoja huomattavasti alhaisemmilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin määrän merkittävä lisääntyminen ja sen markkinaosuuden kasvu vuonna 2002 ja tutkimusajanjaksona osuivat ajallisesti yhteen yhteisön tuotannonalan tilanteen, erityisesti myynnin määrän, markkinaosuuden, kannattavuuden, kassavirran ja työllisyyden heikkenemisen kanssa. Kuten edellä jo mainittiin, Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan keskihintoja alhaisemmat hinnan alittavuuden marginaalin vaihdellessa 11 prosentista 52 prosenttiin.

| (106) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia tutkittaessa todettiin, että hinta on keskeinen kilpailutekijä, sillä okoumé-ristivaneri on suhteellisen standardisoitu tuote. Laatuerotkin huomioon ottaen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat yhteisön tuotannonalan samoin kuin kolmansien maiden viejien hintoja huomattavasti alhaisemmat. Lisäksi todettiin, että yhteisön tuotannonala oli menettänyt eräitä huomattavia asiakkaita kiinalaisille ristivanerin toimittajille. |
| --- | --- |

(106)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia tutkittaessa todettiin, että hinta on keskeinen kilpailutekijä, sillä okoumé-ristivaneri on suhteellisen standardisoitu tuote. Laatuerotkin huomioon ottaen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat yhteisön tuotannonalan samoin kuin kolmansien maiden viejien hintoja huomattavasti alhaisemmat. Lisäksi todettiin, että yhteisön tuotannonala oli menettänyt eräitä huomattavia asiakkaita kiinalaisille ristivanerin toimittajille.

| (107) | Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että asianomainen alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi vuodesta 2001 lähtien, vaikutti aiheuttamansa paineen kautta ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden menetykseen ja tämän seurauksena sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(107)

Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että asianomainen alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi vuodesta 2001 lähtien, vaikutti aiheuttamansa paineen kautta ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden menetykseen ja tämän seurauksena sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.

3.   MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS

3.1   Muista kolmansista maista kuin Kiinasta peräisin oleva tuonti

| (108) | Eurostatin mukaan muista kolmansista maista kuin Kiinasta peräisin oleva tuonti kasvoi hieman eli 60 975 kuutiometristä vuonna 1999 62 430 kuutiometriin tutkimusajanjakson aikana. Vastaava markkinaosuus kuitenkin pieneni 15,4 prosentista vuonna 1999 13,9 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Merkittävimmät yksittäiset tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön vievät maat ovat Gabon ja Marokko. Gabonin markkinaosuus pysyi kokonaisuudessaan vakaana 5 prosentin tasolla, mutta Marokon markkinaosuus kasvoi 1,1 prosentista 2,4 prosenttiin. |
| --- | --- |

(108)

Eurostatin mukaan muista kolmansista maista kuin Kiinasta peräisin oleva tuonti kasvoi hieman eli 60 975 kuutiometristä vuonna 1999 62 430 kuutiometriin tutkimusajanjakson aikana. Vastaava markkinaosuus kuitenkin pieneni 15,4 prosentista vuonna 1999 13,9 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Merkittävimmät yksittäiset tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön vievät maat ovat Gabon ja Marokko. Gabonin markkinaosuus pysyi kokonaisuudessaan vakaana 5 prosentin tasolla, mutta Marokon markkinaosuus kasvoi 1,1 prosentista 2,4 prosenttiin.

| (109) | Eurostatin mukaan muista maista kuin Kiinasta tulevan viennin keskihinta pysyi lähes muuttumattomana vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisen ajan. Tämän jakson aikana muista maista tulevan viennin hinnat olivat lähes 50 prosenttia Kiinasta tulevan viennin hintoja korkeammat. Sen vuoksi muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei aiheuttanut samanlaista kilpailupainetta yhteisön tuotannonalalle kuin Kiinasta peräisin oleva tuonti. Tämän lisäksi kyseisen ryhmän kunkin yksittäisten maan markkinaosuus oli korkeintaan 5 prosenttia. |
| --- | --- |

(109)

Eurostatin mukaan muista maista kuin Kiinasta tulevan viennin keskihinta pysyi lähes muuttumattomana vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisen ajan. Tämän jakson aikana muista maista tulevan viennin hinnat olivat lähes 50 prosenttia Kiinasta tulevan viennin hintoja korkeammat. Sen vuoksi muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei aiheuttanut samanlaista kilpailupainetta yhteisön tuotannonalalle kuin Kiinasta peräisin oleva tuonti. Tämän lisäksi kyseisen ryhmän kunkin yksittäisten maan markkinaosuus oli korkeintaan 5 prosenttia.

| (110) | Tämän vuoksi päätellään alustavasti, että muista kolmansista maista peräisin olevalla tuonnilla ei voinut olla merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(110)

Tämän vuoksi päätellään alustavasti, että muista kolmansista maista peräisin olevalla tuonnilla ei voinut olla merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

3.2   Yhteisön tuotannonalan vientitulos

| (111) | Yhteisön tuotannonalan viennin vähenemisen, joka johtui kilpailukyvyn menetyksestä, väitettiin myös olevan syynä sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. Otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien yhteisön ulkopuolelle suuntautunut myynti todellakin laski 9 522 kuutiometristä vuonna 1999 7 374 kuutiometriin tutkimusajanjakson aikana. Laskun vähäisyys ja se, että yhteisön ulkopuolelle suuntautuneen myynnin osuus oli alle 5 prosenttia yhteisön myynnistä tutkimusajanjakson aikana, osoittaa, että tällaisella kehityssuuntauksella ei voinut olla merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(111)

Yhteisön tuotannonalan viennin vähenemisen, joka johtui kilpailukyvyn menetyksestä, väitettiin myös olevan syynä sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. Otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien yhteisön ulkopuolelle suuntautunut myynti todellakin laski 9 522 kuutiometristä vuonna 1999 7 374 kuutiometriin tutkimusajanjakson aikana. Laskun vähäisyys ja se, että yhteisön ulkopuolelle suuntautuneen myynnin osuus oli alle 5 prosenttia yhteisön myynnistä tutkimusajanjakson aikana, osoittaa, että tällaisella kehityssuuntauksella ei voinut olla merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

3.3   Muiden yhteisön tuottajien toimintakyky

| (112) | Muiden yhteisön tuottajien myynnin määrä laski arvioidusta 49 474 kuutiometristä vuonna 1999 46 000 kuutiometriin tutkimusajanjakson aikana. Niiden osuus yhteisön markkinoista pieneni 12,5 prosentista 10,3 prosenttiin saman jakson aikana, eikä mikään osoittanut, että niiden hinnat olisivat olleet alhaisempia kuin yhteistyössä toimineen yhteisön tuotannonalan. Tämän vuoksi voidaan alustavasti päätellä, että muiden yhteisön tuottajien tuottamat ja myymät tuotteet eivät olleet osasyynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(112)

Muiden yhteisön tuottajien myynnin määrä laski arvioidusta 49 474 kuutiometristä vuonna 1999 46 000 kuutiometriin tutkimusajanjakson aikana. Niiden osuus yhteisön markkinoista pieneni 12,5 prosentista 10,3 prosenttiin saman jakson aikana, eikä mikään osoittanut, että niiden hinnat olisivat olleet alhaisempia kuin yhteistyössä toimineen yhteisön tuotannonalan. Tämän vuoksi voidaan alustavasti päätellä, että muiden yhteisön tuottajien tuottamat ja myymät tuotteet eivät olleet osasyynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

3.4   Yhteisön tuotannonalan kohonneet kustannukset

| (113) | Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden heikkenemisen väitettiin voivan liittyä tuotannonalan kustannusten etenkin raaka-aineiden kustannusten kohoamiseen. Toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana kerätyistä tiedoista kävi kuitenkin ilmi, että keskimääräisten kokonaiskustannusten nousu vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ei ollut yhteisön yleisen hintatason samana aikana tapahtunutta nousua (8 prosenttia) suurempi. Tuotantomäärän laskun huomioon ottaen voidaan katsoa, että osa kyseisestä noususta johtui kiinteiden yksikkökustannusten kasvusta, ja muuttuvat kustannukset ovat mahdollisesti nousseet keskimääräisiä kokonaiskustannuksia vähemmän. |
| --- | --- |

(113)

Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden heikkenemisen väitettiin voivan liittyä tuotannonalan kustannusten etenkin raaka-aineiden kustannusten kohoamiseen. Toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana kerätyistä tiedoista kävi kuitenkin ilmi, että keskimääräisten kokonaiskustannusten nousu vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ei ollut yhteisön yleisen hintatason samana aikana tapahtunutta nousua (8 prosenttia) suurempi. Tuotantomäärän laskun huomioon ottaen voidaan katsoa, että osa kyseisestä noususta johtui kiinteiden yksikkökustannusten kasvusta, ja muuttuvat kustannukset ovat mahdollisesti nousseet keskimääräisiä kokonaiskustannuksia vähemmän.

| (114) | Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että tavanomaisissa taloudellisissa olosuhteissa ja ilman voimakasta hintapainetta tuotannonalalla ei olisi ollut vaikeuksia sopeutua vuoden 1999 ja tuotantojakson välillä tapahtuneeseen kustannusten nousuun, ja että kustannusten nousu ei poista syy-yhteyttä Kiinasta tulleen, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(114)

Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että tavanomaisissa taloudellisissa olosuhteissa ja ilman voimakasta hintapainetta tuotannonalalla ei olisi ollut vaikeuksia sopeutua vuoden 1999 ja tuotantojakson välillä tapahtuneeseen kustannusten nousuun, ja että kustannusten nousu ei poista syy-yhteyttä Kiinasta tulleen, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

4.   PÄÄTELMÄT

| (115) | Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden huomattava kasvu, erityisesti vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, tämän tuonnin myyntihintojen huomattava aleneminen sekä tutkimusajanjaksolla todettu hinnan alittavuus tapahtuivat samaan aikaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon kanssa. |
| --- | --- |

(115)

Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden huomattava kasvu, erityisesti vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, tämän tuonnin myyntihintojen huomattava aleneminen sekä tutkimusajanjaksolla todettu hinnan alittavuus tapahtuivat samaan aikaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon kanssa.

| (116) | Muista kolmansista maista tulevaa tuontia, yhteisön tuotannonalan vientiä, muiden tuottajien toimintakykyä ja kustannusten kehitystä tutkittiin, mutta niillä ei havaittu olevan merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(116)

Muista kolmansista maista tulevaa tuontia, yhteisön tuotannonalan vientiä, muiden tuottajien toimintakykyä ja kustannusten kehitystä tutkittiin, mutta niillä ei havaittu olevan merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (117) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että Kiinasta peräisin oleva tuonti on aiheuttanut yhteisölle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(117)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että Kiinasta peräisin oleva tuonti on aiheuttanut yhteisölle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

G.   YHTEISÖN ETU

| (118) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tässä yhteydessä tarkasteltiin mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksia kaikkiin tässä menettelyssä osallisina oleviin osapuoliin sekä toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen seurauksia. |
| --- | --- |

(118)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tässä yhteydessä tarkasteltiin mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksia kaikkiin tässä menettelyssä osallisina oleviin osapuoliin sekä toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen seurauksia.

1.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN ETU

| (119) | Okoumé-ristivanerin tuotanto on osa laajempaa yhteisön puutavarateollisuuden muodostamaa kokonaisuutta. Eräät tutkituista yrityksistä ovat kokonaan tai osittain erikoistuneet okoumé-tuotteisiin, joilla on muun muassa tuotantoprosessin, laadun, sovellusten, ja markkinointikanavien suhteen omat erityisominaisuutensa. Nämä yritykset työllistävät suoraan yli 1 400 henkilöä yhteisössä. |
| --- | --- |

(119)

Okoumé-ristivanerin tuotanto on osa laajempaa yhteisön puutavarateollisuuden muodostamaa kokonaisuutta. Eräät tutkituista yrityksistä ovat kokonaan tai osittain erikoistuneet okoumé-tuotteisiin, joilla on muun muassa tuotantoprosessin, laadun, sovellusten, ja markkinointikanavien suhteen omat erityisominaisuutensa. Nämä yritykset työllistävät suoraan yli 1 400 henkilöä yhteisössä.

| (120) | Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan ehkäisevän markkinoiden vääristymisen jatkumista ja palauttavan terveet kilpailuolosuhteet markkinoille. Yhteisön tuotannonalan pitäisi sen jälkeen pystyä lisäämään myyntinsä määrää, mikä kasvattaisi tuoton tasolle, jolla investoinnin jatkaminen tuotantolaitoksiin olisi perusteltua. Tämän pitäisi johtaa tuottavuuden kasvuun, alhaisempiin yksikkökustannuksiin ja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kohentumiseen. |
| --- | --- |

(120)

Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan ehkäisevän markkinoiden vääristymisen jatkumista ja palauttavan terveet kilpailuolosuhteet markkinoille. Yhteisön tuotannonalan pitäisi sen jälkeen pystyä lisäämään myyntinsä määrää, mikä kasvattaisi tuoton tasolle, jolla investoinnin jatkaminen tuotantolaitoksiin olisi perusteltua. Tämän pitäisi johtaa tuottavuuden kasvuun, alhaisempiin yksikkökustannuksiin ja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kohentumiseen.

| (121) | Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, on mahdollista, että yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen jatkuu. Se ei pysty tekemään tarpeellisia investointeja voidakseen kilpailla tehokkaasti kolmansista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. Kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan laskeneet tulot ja sille aiheutunut merkittävä vahinko, on mitä todennäköisintä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee entisestään, jos toimenpiteitä ei toteuteta. Tämä pakottaisi hyvin todennäköisesti eräät yritykset lopettamaan tuotantonsa ja lomauttamaan työntekijänsä lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(121)

Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, on mahdollista, että yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen jatkuu. Se ei pysty tekemään tarpeellisia investointeja voidakseen kilpailla tehokkaasti kolmansista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. Kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan laskeneet tulot ja sille aiheutunut merkittävä vahinko, on mitä todennäköisintä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee entisestään, jos toimenpiteitä ei toteuteta. Tämä pakottaisi hyvin todennäköisesti eräät yritykset lopettamaan tuotantonsa ja lomauttamaan työntekijänsä lähitulevaisuudessa.

| (122) | Tämän vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua sille polkumyynnistä aiheutuneen vahingon vaikutuksista, mikä olisi yhteisön tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(122)

Tämän vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua sille polkumyynnistä aiheutuneen vahingon vaikutuksista, mikä olisi yhteisön tuotannonalan edun mukaista.

2.   YHTEISÖN ETUYHTEYDETTÖMIEN TUOJIEN JA KÄYTTÄJIEN ETU

| (123) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa oleville tuojille, kauppiaille ja käyttäjille. Kaiken kaikkiaan lähetettiin 27 kyselylomaketta tuojille ja kauppiaille ja näiden järjestöille ja 12 kyselylomaketta käyttäjille. Näihin kyselylomakkeisiin ei saatu vastausta. |
| --- | --- |

(123)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa oleville tuojille, kauppiaille ja käyttäjille. Kaiken kaikkiaan lähetettiin 27 kyselylomaketta tuojille ja kauppiaille ja näiden järjestöille ja 12 kyselylomaketta käyttäjille. Näihin kyselylomakkeisiin ei saatu vastausta.

| (124) | Vientiä harjoittavien tuottajien edustajat ilmoittivat, että yhteisön rakennus- ja huonekaluteollisuus tarvitsee runsaasti edullista okoumé-ristivaneria pysyäkseen kilpailukykyisenä yhteisön markkinoilla ja vientimarkkinoilla. Vaikka viejillä ei ole asemaa yhteisön edun tutkimisen yhteydessä, väitteen merkitys kuitenkin tutkittiin. Koska käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä ja koska okoumé-ristivanerilla on tiedossa olevia sovelluksia monilla eri aloilla, ei ollut mahdollista arvioida tullien mahdollista vaikutusta käyttäjien kustannuksiin. |
| --- | --- |

(124)

Vientiä harjoittavien tuottajien edustajat ilmoittivat, että yhteisön rakennus- ja huonekaluteollisuus tarvitsee runsaasti edullista okoumé-ristivaneria pysyäkseen kilpailukykyisenä yhteisön markkinoilla ja vientimarkkinoilla. Vaikka viejillä ei ole asemaa yhteisön edun tutkimisen yhteydessä, väitteen merkitys kuitenkin tutkittiin. Koska käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä ja koska okoumé-ristivanerilla on tiedossa olevia sovelluksia monilla eri aloilla, ei ollut mahdollista arvioida tullien mahdollista vaikutusta käyttäjien kustannuksiin.

| (125) | On syytä muistaa, että toimenpiteiden tarkoitus ei ole estää tuontia yhteisöön vaan varmistaa, että tuonti ei tapahdu vahingolliseen polkumyyntihintaan. On myös korostettava, että viidellä otokseen kuuluvalla yhteisön tuottajalla on yhä käyttämätöntä tuotantokapasiteettia. Tämä kapasiteetti sekä muiden kolmansien maiden vienti tarjoavat käyttäjille vaihtoehtoisia tuotteen hankintalähteitä. |
| --- | --- |

(125)

On syytä muistaa, että toimenpiteiden tarkoitus ei ole estää tuontia yhteisöön vaan varmistaa, että tuonti ei tapahdu vahingolliseen polkumyyntihintaan. On myös korostettava, että viidellä otokseen kuuluvalla yhteisön tuottajalla on yhä käyttämätöntä tuotantokapasiteettia. Tämä kapasiteetti sekä muiden kolmansien maiden vienti tarjoavat käyttäjille vaihtoehtoisia tuotteen hankintalähteitä.

| (126) | Näistä käyttäjätuotannonaloista ei yksikään ole ottanut kantaa menettelyyn. Tämän vuoksi voidaan alustavasti päätellä, että menettelyn tulos ei merkittävästi vaikuta niiden kilpailuasemaan. |
| --- | --- |

(126)

Näistä käyttäjätuotannonaloista ei yksikään ole ottanut kantaa menettelyyn. Tämän vuoksi voidaan alustavasti päätellä, että menettelyn tulos ei merkittävästi vaikuta niiden kilpailuasemaan.

3.   YHTEISÖN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (127) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että pakottavia syitä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta luopumiselle ei ole ja että toimenpiteiden toteuttaminen on yhteisön etujen mukaista. |
| --- | --- |

(127)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että pakottavia syitä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta luopumiselle ei ole ja että toimenpiteiden toteuttaminen on yhteisön etujen mukaista.

H.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

1.   VAHINGON KORJAAVA TASO

| (128) | Jotta polkumyynnillä tapahtunut tuonti ei aiheuttaisi lisää vahinkoa, katsotaan asianmukaiseksi hyväksyä väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet. |
| --- | --- |

(128)

Jotta polkumyynnillä tapahtunut tuonti ei aiheuttaisi lisää vahinkoa, katsotaan asianmukaiseksi hyväksyä väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet.

| (129) | Näiden tullien suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä. |
| --- | --- |

(129)

Näiden tullien suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.

| (130) | Kun otetaan huomioon kannattavuustaso, jonka yhteisön tuotannonala saavutti vuonna 1999, jota tuotannonalan mukaan voidaan pitää edustavana suhdannevaihtelun puolivälinä, todettiin, että viiden prosentin voittomarginaalia liikevaihdosta laskettuna voidaan pitää soveliaana vähimmäismääränä, johon yhteisön tuotannonalan olisi voitu edellyttää pääsevän ilman vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(130)

Kun otetaan huomioon kannattavuustaso, jonka yhteisön tuotannonala saavutti vuonna 1999, jota tuotannonalan mukaan voidaan pitää edustavana suhdannevaihtelun puolivälinä, todettiin, että viiden prosentin voittomarginaalia liikevaihdosta laskettuna voidaan pitää soveliaana vähimmäismääränä, johon yhteisön tuotannonalan olisi voitu edellyttää pääsevän ilman vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä.

| (131) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan markkinoillaan myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(131)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan markkinoillaan myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta.

| (132) | Koska vahingon poistava taso oli korkeampi kuin määritetyt polkumyyntimarginaalit, väliaikaisten toimenpiteiden olisi perustuttava jälkimmäiseen. |
| --- | --- |

(132)

Koska vahingon poistava taso oli korkeampi kuin määritetyt polkumyyntimarginaalit, väliaikaisten toimenpiteiden olisi perustuttava jälkimmäiseen.

2.   VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET

| (133) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti otettava käyttöön alimpien polkumyynti- ja vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa kaikki tullit olisi näin ollen määrättävä todettujen polkumyyntimarginaalien suuruisiksi. |
| --- | --- |

(133)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti otettava käyttöön alimpien polkumyynti- ja vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa kaikki tullit olisi näin ollen määrättävä todettujen polkumyyntimarginaalien suuruisiksi.

| (134) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien ja mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei mainita tämän asetuksen artiklaosassa, mukaan luettuina mainittuihin oikeushenkilöihin etuyhteydessä olevat oikeushenkilöt, tuottamiin tuontituotteisiin ei sovelleta näitä tulleja, vaan niihin sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(134)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien ja mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei mainita tämän asetuksen artiklaosassa, mukaan luettuina mainittuihin oikeushenkilöihin etuyhteydessä olevat oikeushenkilöt, tuottamiin tuontituotteisiin ei sovelleta näitä tulleja, vaan niihin sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

| (135) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinoille ja vientiin tarkoitetun myynnin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla ajan tasalle luettelon niistä yrityksistä, joihin yksilöllisiä tulleja voidaan soveltaa. |
| --- | --- |

(135)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinoille ja vientiin tarkoitetun myynnin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla ajan tasalle luettelon niistä yrityksistä, joihin yksilöllisiä tulleja voidaan soveltaa.

I.   LOPPUSÄÄNNÖS

| (136) | Hyvän hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, |
| --- | --- |

(136)

Hyvän hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyynti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, CN-koodiin 4412 13 10 (Taric-koodi 4412131010) kuuluvan okoumé-ristivanerin, joka koostuu yksinomaan enintään 6 mm:n paksuista puuviiluista ja jossa ainakin yksi pintaviiluista on okouméa, tuonnissa.

2.   Seuraavien valmistajien tuottamien tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovelletaan tulleja seuraavasti:

| Valmistaja | Tulli
  % | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Kiinan kansantasavalta | 12,0 | A526 |
| Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Kiinan kansantasavalta | 23,9 | A527 |
| Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Kiinan kansantasavalta | 8,5 | A528 |
| Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Kiinan kansantasavalta | 18,5 | A529 |
| Kaikki muut yritykset | 48,5 | A999 |

Valmistaja

Tulli

%

Taric-lisäkoodi

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Kiinan kansantasavalta

12,0

A526

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Kiinan kansantasavalta

23,9

A527

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Kiinan kansantasavalta

8,5

A528

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Kiinan kansantasavalta

18,5

A529

Kaikki muut yritykset

48,5

A999

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

4.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden asettamista.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta suullista kuulemista kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan säännösten soveltamista.

Asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Pascal LAMY

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  EUVL C 195, 19.8.2003, s. 3.

3

---

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

| 18.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/24

---

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA 2004/493/YUTP,

17 päivänä toukokuuta 2004,

tiettyjen palestiinalaisten tilapäisestä vastaanottamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa hyväksytyn yhteisen kannan 2002/400/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sekä erityisesti sen 15 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 21 päivänä toukokuuta 2002 yhteisen kannan 2002/400/YUTP tiettyjen palestiinalaisten tilapäisestä vastaanottamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa (1) ja kansallisen luvan myöntämisestä heille korkeintaan 12 kuukauden oleskelua varten. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 21 päivänä toukokuuta 2002 yhteisen kannan 2002/400/YUTP tiettyjen palestiinalaisten tilapäisestä vastaanottamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa (1) ja kansallisen luvan myöntämisestä heille korkeintaan 12 kuukauden oleskelua varten.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 19 päivänä toukokuuta 2003 yhteisen kannan 2003/366/YUTP (2) yhteisen kannan 2002/400/YUTP muuttamisesta niin, että lupien voimassaoloaika muutettiin korkeintaan 24 kuukaudeksi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 19 päivänä toukokuuta 2003 yhteisen kannan 2003/366/YUTP (2) yhteisen kannan 2002/400/YUTP muuttamisesta niin, että lupien voimassaoloaika muutettiin korkeintaan 24 kuukaudeksi.

| (3) | Lupien voimassaoloaikaa olisi pidennettävä vielä kuudella kuukaudella, |
| --- | --- |

(3)

Lupien voimassaoloaikaa olisi pidennettävä vielä kuudella kuukaudella,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN KANNAN:

1 artikla

Muutetaan yhteistä kantaa 2002/400/YUTP seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:
  ”Kukin 2 artiklassa mainituista jäsenvaltioista antaa vastaanottamilleen palestiinalaisille korkeintaan 30 kuukaudeksi kansallisen luvan saapua sen alueelle ja oleskella siellä.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:

”Kukin 2 artiklassa mainituista jäsenvaltioista antaa vastaanottamilleen palestiinalaisille korkeintaan 30 kuukaudeksi kansallisen luvan saapua sen alueelle ja oleskella siellä.”

| 2) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:
  ”8 artikla
  Neuvosto seuraa tämän yhteisen kannan noudattamista ja arvioi sitä 29 kuukauden kuluessa sen hyväksymisestä tai aikaisemmin, jos joku neuvoston jäsenistä sitä pyytää.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Neuvosto seuraa tämän yhteisen kannan noudattamista ja arvioi sitä 29 kuukauden kuluessa sen hyväksymisestä tai aikaisemmin, jos joku neuvoston jäsenistä sitä pyytää.”

2 artikla

Tätä yhteistä kantaa noudatetaan sen hyväksymispäivästä.

3 artikla

Tämä yhteinen kanta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty 17 päivänä toukokuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. COWEN

---

(1)  EYVL L 138, 28.5.2002, s. 33.

1

(2)  EUVL 124, 20.5.2003, s. 51.

2

---

Oikaisuja

| 18.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/25

---

Oikaistaan komission päätös 2004/387/EY, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2004 – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2004/387/EY, tehty 21 päivänä huhtikuuta 2004, yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK)

(Europan unionin virallinen lehti
  L 144, 30. huhtikuuta 2004
  )

Korvataan päätöksen 2004/387/EY teksti seuraavalla tekstillä:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS2004/387/EY,

tehty 21 päivänä huhtikuuta 2004,

yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan ensimmäisen kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 154 artiklan mukaisesti ja tukeakseen sen 14 ja 158 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista yhteisö osallistuu Euroopan laajuisten verkkojen rakentamiseen ja kehittämiseen, jotta unionin kansalaiset, talouden toimijat ja alue- ja paikallisyhteisöt saisivat täyden hyödyn vailla sisärajoja olevan alueen syntymisestä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 154 artiklan mukaisesti ja tukeakseen sen 14 ja 158 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista yhteisö osallistuu Euroopan laajuisten verkkojen rakentamiseen ja kehittämiseen, jotta unionin kansalaiset, talouden toimijat ja alue- ja paikallisyhteisöt saisivat täyden hyödyn vailla sisärajoja olevan alueen syntymisestä.

| (2) | Kun helpotetaan yritysten ja kansalaisten liikkumista Euroopan valtioiden rajojen yli, edistetään samalla suoraan esteiden poistamista tavaroiden, henkilöiden, palveluiden ja pääoman vapaalta liikkuvuudelta sekä jäsenvaltioiden kansalaisten vapaalta asettautumiselta toisten jäsenvaltioiden alueelle. |
| --- | --- |

(2)

Kun helpotetaan yritysten ja kansalaisten liikkumista Euroopan valtioiden rajojen yli, edistetään samalla suoraan esteiden poistamista tavaroiden, henkilöiden, palveluiden ja pääoman vapaalta liikkuvuudelta sekä jäsenvaltioiden kansalaisten vapaalta asettautumiselta toisten jäsenvaltioiden alueelle.

| (3) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 157 artiklan mukaisesti yhteisö ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 157 artiklan mukaisesti yhteisö ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan.

| (4) | Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksillä N:o 1719/1999/EY (4) ja N:o 1720/1999/EY (5) joukon hallintojen väliseen telemaattiseen tietojenvaihtoon (HVT) käytettäviä Euroopan laajuisia verkkoja koskevia toimia, laaja-alaisia toimenpiteitä ja suuntaviivoja, yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöiminen mukaan luettuna. Koska näiden päätösten voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2004, on tarpeen säätää kyseisillä päätöksillä perustetun HVT-ohjelman jatkopuitteista. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksillä N:o 1719/1999/EY (4) ja N:o 1720/1999/EY (5) joukon hallintojen väliseen telemaattiseen tietojenvaihtoon (HVT) käytettäviä Euroopan laajuisia verkkoja koskevia toimia, laaja-alaisia toimenpiteitä ja suuntaviivoja, yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöiminen mukaan luettuna. Koska näiden päätösten voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2004, on tarpeen säätää kyseisillä päätöksillä perustetun HVT-ohjelman jatkopuitteista.

| (5) | HVTYK-ohjelmassa hyödynnetään aiempien HVT-ohjelmien tuloksia. Kyseisillä aiemmilla ohjelmilla on parannettu julkisten hallintojen välisen rajat ylittävän yhteistyön tehokkuutta. |
| --- | --- |

(5)

HVTYK-ohjelmassa hyödynnetään aiempien HVT-ohjelmien tuloksia. Kyseisillä aiemmilla ohjelmilla on parannettu julkisten hallintojen välisen rajat ylittävän yhteistyön tehokkuutta.

| (6) | Aiempien HVT-ohjelmien jatkotoimena toteutettavaa HVTYK-ohjelmaa suunniteltaessa ja toteutettaessa olisi asianmukaisesti otettava huomioon kyseisten ohjelmien saavutukset. |
| --- | --- |

(6)

Aiempien HVT-ohjelmien jatkotoimena toteutettavaa HVTYK-ohjelmaa suunniteltaessa ja toteutettaessa olisi asianmukaisesti otettava huomioon kyseisten ohjelmien saavutukset.

| (7) | HVTYK-ohjelman tulokset muodostavat todennäköisesti perustan tuleville toimille. Tämä sekä teknologian muutosten nopea vauhti edellyttävät, että ohjelmaa voidaan mukauttaa tulevaan kehitykseen. |
| --- | --- |

(7)

HVTYK-ohjelman tulokset muodostavat todennäköisesti perustan tuleville toimille. Tämä sekä teknologian muutosten nopea vauhti edellyttävät, että ohjelmaa voidaan mukauttaa tulevaan kehitykseen.

| (8) | Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi päätelmät, joilla pyritään muovaamaan Euroopan unionista vuoteen 2010 mennessä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous, jolla on mahdollisuudet kestävään talouskasvuun, entistä suurempaan määrään parempilaatuisia työpaikkoja ja entistä suurempaan sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. |
| --- | --- |

(8)

Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi päätelmät, joilla pyritään muovaamaan Euroopan unionista vuoteen 2010 mennessä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous, jolla on mahdollisuudet kestävään talouskasvuun, entistä suurempaan määrään parempilaatuisia työpaikkoja ja entistä suurempaan sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen.

| (9) | Brysselissä maaliskuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kiinnitti huomiota Euroopan yhteyksien merkitykseen sisämarkkinoiden vahvistamisessa ja korosti, että sähköinen viestintä on vahva kasvun, kilpailukyvyn ja työpaikkojen lähde Euroopan unionissa ja että olisi toteutettava toimia tämän vahvuuden lujittamiseksi ja Lissabonin tavoitteiden tukemiseksi. Tämän vuoksi yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden sekä niiden perustana olevien telemaattisten verkkojen kehittämistä ja perustamista olisi tuettava ja edistettävä. |
| --- | --- |

(9)

Brysselissä maaliskuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kiinnitti huomiota Euroopan yhteyksien merkitykseen sisämarkkinoiden vahvistamisessa ja korosti, että sähköinen viestintä on vahva kasvun, kilpailukyvyn ja työpaikkojen lähde Euroopan unionissa ja että olisi toteutettava toimia tämän vahvuuden lujittamiseksi ja Lissabonin tavoitteiden tukemiseksi. Tämän vuoksi yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden sekä niiden perustana olevien telemaattisten verkkojen kehittämistä ja perustamista olisi tuettava ja edistettävä.

| (10) | Poistamalla sähköisen viestinnän esteitä yhtäältä viranomaisten väliltä kaikilla tasoilla ja toisaalta viranomaisten sekä yritysten ja kansalaisten väliltä tuetaan Euroopan yritysten toimintaympäristöä, kevennetään hallinnollista taakkaa ja vähennetään byrokratiaa. Tämä voi myös rohkaista Euroopan unionin kansalaisia ja yrityksiä hyödyntämään tietoyhteiskunnan etuja ja asioimaan julkishallinnon kanssa vuorovaikutteisesti sähköisiä välineitä käyttämällä. |
| --- | --- |

(10)

Poistamalla sähköisen viestinnän esteitä yhtäältä viranomaisten väliltä kaikilla tasoilla ja toisaalta viranomaisten sekä yritysten ja kansalaisten väliltä tuetaan Euroopan yritysten toimintaympäristöä, kevennetään hallinnollista taakkaa ja vähennetään byrokratiaa. Tämä voi myös rohkaista Euroopan unionin kansalaisia ja yrityksiä hyödyntämään tietoyhteiskunnan etuja ja asioimaan julkishallinnon kanssa vuorovaikutteisesti sähköisiä välineitä käyttämällä.

| (11) | Sähköisten viranomaispalveluiden tehostunut tarjonta antaisi yrityksille ja kansalaisille mahdollisuuden asioida vuorovaikutteisesti viranomaisten kanssa ilman erityistä tietotekniikan tuntemusta tai aiempaa tietoa tietyn viranomaisen sisäisestä organisaatiosta. |
| --- | --- |

(11)

Sähköisten viranomaispalveluiden tehostunut tarjonta antaisi yrityksille ja kansalaisille mahdollisuuden asioida vuorovaikutteisesti viranomaisten kanssa ilman erityistä tietotekniikan tuntemusta tai aiempaa tietoa tietyn viranomaisen sisäisestä organisaatiosta.

| (12) | Euroopan laajuisten telemaattisten verkkojen rakentaminen julkishallintojen, yhteisön toimielinten ja muiden toimijoiden, kuten esimerkiksi yhteisön etuja edistävien eurooppalaisten virastojen, palvelujen ja järjestöjen, välistä tiedonvaihtoa varten ei siis ole päämäärä sinänsä, vaan väline, jolla voidaan saavuttaa yleiseurooppalaisella tasolla yhteentoimivat julkishallinnon vuorovaikutteiset tietopalvelut; tämä toiminta rakentuu tuloksille, joita on saatu Euroopan julkishallinnon yhteistyöstä, ja toimintaa laajennetaan näin kansalaisten ja yritysten suuntaan. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan laajuisten telemaattisten verkkojen rakentaminen julkishallintojen, yhteisön toimielinten ja muiden toimijoiden, kuten esimerkiksi yhteisön etuja edistävien eurooppalaisten virastojen, palvelujen ja järjestöjen, välistä tiedonvaihtoa varten ei siis ole päämäärä sinänsä, vaan väline, jolla voidaan saavuttaa yleiseurooppalaisella tasolla yhteentoimivat julkishallinnon vuorovaikutteiset tietopalvelut; tämä toiminta rakentuu tuloksille, joita on saatu Euroopan julkishallinnon yhteistyöstä, ja toimintaa laajennetaan näin kansalaisten ja yritysten suuntaan.

| (13) | Komissio kuulee kattavasti kaikkia sidosryhmiä ja saattaa kuulemiset tarvittaessa ajan tasalle toteuttaakseen tutkimuksen, joka sisältää kaikki asiaankuuluvat alat ja jossa keskitytään kansalaisten ja yritysten tarpeisiin sekä etuihin luettelon laatimiseksi vaadittavista ja hyödyllisistä yleiseurooppalaisista sähköisistä viranomaispalveluista, jotka voitaisiin toteuttaa tämän päätöksen koko voimassaolon aikana. |
| --- | --- |

(13)

Komissio kuulee kattavasti kaikkia sidosryhmiä ja saattaa kuulemiset tarvittaessa ajan tasalle toteuttaakseen tutkimuksen, joka sisältää kaikki asiaankuuluvat alat ja jossa keskitytään kansalaisten ja yritysten tarpeisiin sekä etuihin luettelon laatimiseksi vaadittavista ja hyödyllisistä yleiseurooppalaisista sähköisistä viranomaispalveluista, jotka voitaisiin toteuttaa tämän päätöksen koko voimassaolon aikana.

| (14) | Yleiseurooppalaiset sähköiset viranomaispalvelut antavat viranomaisille, yrityksille ja kansalaisille paremmat mahdollisuudet asioida vuorovaikutteisesti viranomaisten kanssa kansallisten rajojen yli. Tällaisten palveluiden toimittaminen edellyttää, että viranomaisten välillä on käytettävissä tehokkaita ja yhteentoimivia tieto- ja viestintäjärjestelmiä sekä yhteentoimivia hallinnon tuki- ja asiakaspalvelutoimintojen prosesseja, jotta julkisen sektorin tietoja voidaan vaihtaa turvallisesti ja jotta niitä voidaan ymmärtää ja prosessoida kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

(14)

Yleiseurooppalaiset sähköiset viranomaispalvelut antavat viranomaisille, yrityksille ja kansalaisille paremmat mahdollisuudet asioida vuorovaikutteisesti viranomaisten kanssa kansallisten rajojen yli. Tällaisten palveluiden toimittaminen edellyttää, että viranomaisten välillä on käytettävissä tehokkaita ja yhteentoimivia tieto- ja viestintäjärjestelmiä sekä yhteentoimivia hallinnon tuki- ja asiakaspalvelutoimintojen prosesseja, jotta julkisen sektorin tietoja voidaan vaihtaa turvallisesti ja jotta niitä voidaan ymmärtää ja prosessoida kaikkialla Euroopassa.

| (15) | Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalvelujen toimittamisen yhteydessä on tarpeen ottaa huomioon erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (6) säännökset sekä henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (7) säännökset. |
| --- | --- |

(15)

Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalvelujen toimittamisen yhteydessä on tarpeen ottaa huomioon erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (6) säännökset sekä henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (7) säännökset.

| (16) | On tärkeää, että sähköisten viranomaispalvelujen tueksi toteutettavissa kansallisissa toimissa otetaan riittävästi huomioon Euroopan unionin toiminnan painopisteet. |
| --- | --- |

(16)

On tärkeää, että sähköisten viranomaispalvelujen tueksi toteutettavissa kansallisissa toimissa otetaan riittävästi huomioon Euroopan unionin toiminnan painopisteet.

| (17) | On olennaisen tärkeää maksimoida tietojen vaihtoa ja palvelun integrointia koskevien standardien tai yleisesti saatavilla olevien taikka avointen eritelmien käyttö, jotta varmistetaan saumaton yhteentoimivuus ja näin lisätään yleiseurooppalaisista sähköisistä viranomaispalveluista ja niiden perustana olevista Euroopan laajuisista telemaattisista verkoista saatavia etuja. |
| --- | --- |

(17)

On olennaisen tärkeää maksimoida tietojen vaihtoa ja palvelun integrointia koskevien standardien tai yleisesti saatavilla olevien taikka avointen eritelmien käyttö, jotta varmistetaan saumaton yhteentoimivuus ja näin lisätään yleiseurooppalaisista sähköisistä viranomaispalveluista ja niiden perustana olevista Euroopan laajuisista telemaattisista verkoista saatavia etuja.

| (18) | On sekä yhteisön että jäsenvaltioiden velvollisuus rakentaa yleiseurooppalaiset sähköiset viranomaispalvelut ja niiden perustana olevat telemaattiset verkot, joita yhteisö käyttää tai joista se hyötyy. |
| --- | --- |

(18)

On sekä yhteisön että jäsenvaltioiden velvollisuus rakentaa yleiseurooppalaiset sähköiset viranomaispalvelut ja niiden perustana olevat telemaattiset verkot, joita yhteisö käyttää tai joista se hyötyy.

| (19) | On olennaisen tärkeää varmistaa tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden ja yhteisön sekä tarvittaessa yhteisön toimielinten ja sidosryhmien välillä. |
| --- | --- |

(19)

On olennaisen tärkeää varmistaa tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden ja yhteisön sekä tarvittaessa yhteisön toimielinten ja sidosryhmien välillä.

| (20) | Yhteisön laajuisilla toimilla olisi edistettävä sähköisten viranomaispalveluiden myönteistä kehitystä yleiseurooppalaisella tasolla ja tuettava tähän liittyviä toimenpiteitä, joita edellytetään kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla, ottaen samalla asianmukaisesti huomioon yhteisön kielellinen monimuotoisuus. |
| --- | --- |

(20)

Yhteisön laajuisilla toimilla olisi edistettävä sähköisten viranomaispalveluiden myönteistä kehitystä yleiseurooppalaisella tasolla ja tuettava tähän liittyviä toimenpiteitä, joita edellytetään kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla, ottaen samalla asianmukaisesti huomioon yhteisön kielellinen monimuotoisuus.

| (21) | Vaikka kaikkien jäsenvaltioiden osallistumista julkishallinnon yrityksille ja kansalaisille toimittamia yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluja tukeviin toimiin olisi edistettävä, voidaan käynnistää useita jäsenvaltioita kattavia aloitteita ja toimiin osallistumattomia jäsenvaltioita olisi kannustettava liittymään niihin myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(21)

Vaikka kaikkien jäsenvaltioiden osallistumista julkishallinnon yrityksille ja kansalaisille toimittamia yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluja tukeviin toimiin olisi edistettävä, voidaan käynnistää useita jäsenvaltioita kattavia aloitteita ja toimiin osallistumattomia jäsenvaltioita olisi kannustettava liittymään niihin myöhemmässä vaiheessa.

| (22) | Olisi varmistettava ohjelman myönteinen vuorovaikutus alan kansallisten, alueellisten ja paikallisten aloitteiden kanssa ja taattava sähköisten viranomaispalveluiden tarjonta jäsenvaltioiden sisällä. |
| --- | --- |

(22)

Olisi varmistettava ohjelman myönteinen vuorovaikutus alan kansallisten, alueellisten ja paikallisten aloitteiden kanssa ja taattava sähköisten viranomaispalveluiden tarjonta jäsenvaltioiden sisällä.

| (23) | Sevillassa kesäkuussa 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi tukensa eEurope 2005 toimintasuunnitelmalle, erityisesti sähköistä hallintoa koskevalle osalle, jossa korostuu HVT-ohjelman merkitys tuettaessa yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden rakentamista rajatylittävien toimien tueksi, jolloin täydennetään sähköistä hallintoa koskevia kaikkien asiaankuuluvien tasojen aloitteita ja tarjotaan niille puitteet. |
| --- | --- |

(23)

Sevillassa kesäkuussa 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi tukensa eEurope 2005 toimintasuunnitelmalle, erityisesti sähköistä hallintoa koskevalle osalle, jossa korostuu HVT-ohjelman merkitys tuettaessa yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden rakentamista rajatylittävien toimien tueksi, jolloin täydennetään sähköistä hallintoa koskevia kaikkien asiaankuuluvien tasojen aloitteita ja tarjotaan niille puitteet.

| (24) | Jotta yhteisön rahoitusta käytettäisiin tehokkaasti, on tarpeen jakaa yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden ja niiden perustana olevien telemaattisten verkkojen kustannukset tasapuolisesti jäsenvaltioiden ja yhteisön kesken. |
| --- | --- |

(24)

Jotta yhteisön rahoitusta käytettäisiin tehokkaasti, on tarpeen jakaa yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden ja niiden perustana olevien telemaattisten verkkojen kustannukset tasapuolisesti jäsenvaltioiden ja yhteisön kesken.

| (25) | Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden ja niiden perustana olevien telemaattisten verkkojen perustamisessa ja toiminnassa voidaan parhaiten saavuttaa tuottavuus, reagointivalmius ja joustavuus, kun omaksutaan markkinasuuntautunut toimintatapa, jolloin toimittajat valitaan kilpaillussa monitoimittajaympäristössä ja samalla tarvittaessa varmistetaan toimenpiteiden kestävyys sekä toiminnan että rahoituksen kannalta. |
| --- | --- |

(25)

Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden ja niiden perustana olevien telemaattisten verkkojen perustamisessa ja toiminnassa voidaan parhaiten saavuttaa tuottavuus, reagointivalmius ja joustavuus, kun omaksutaan markkinasuuntautunut toimintatapa, jolloin toimittajat valitaan kilpaillussa monitoimittajaympäristössä ja samalla tarvittaessa varmistetaan toimenpiteiden kestävyys sekä toiminnan että rahoituksen kannalta.

| (26) | Yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluita olisi kehitettävä yhteistä etua palvelevien erityishankkeiden ja erityisten laaja-alaisten toimenpiteiden kautta. Muita laaja-alaisia toimenpiteitä olisi toteutettava, jotta voitaisiin tukea näiden palvelujen yhteentoimivaa toimittamista perustamalla tai tehostamalla infrastruktuuripalveluita. |
| --- | --- |

(26)

Yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluita olisi kehitettävä yhteistä etua palvelevien erityishankkeiden ja erityisten laaja-alaisten toimenpiteiden kautta. Muita laaja-alaisia toimenpiteitä olisi toteutettava, jotta voitaisiin tukea näiden palvelujen yhteentoimivaa toimittamista perustamalla tai tehostamalla infrastruktuuripalveluita.

| (27) | HVTYK-ohjelma olisikin avattava Euroopan talousalueen maiden ja ehdokasmaiden osallistumiselle ja yhteistyötä muiden kolmansien maiden kanssa olisi rohkaistava. Kansainväliset toimijat voivat omalla kustannuksellaan osallistua yhteistä etua palvelevien hankkeiden ja laaja-alaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(27)

HVTYK-ohjelma olisikin avattava Euroopan talousalueen maiden ja ehdokasmaiden osallistumiselle ja yhteistyötä muiden kolmansien maiden kanssa olisi rohkaistava. Kansainväliset toimijat voivat omalla kustannuksellaan osallistua yhteistä etua palvelevien hankkeiden ja laaja-alaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoon.

| (28) | Jotta voitaisiin turvata Euroopan unionin moitteeton varainhoito ja välttää tarpeeton laitteistojen lisääminen ja tutkimusten toistaminen sekä eriävät lähestymistavat, HVT-ohjelmassa tai HVTYK-ohjelmassa kehitettyjä palveluita olisi oltava mahdollista käyttää perustamissopimuksen V ja VI osaston mukaisissa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sekä rikosasioita koskevan oikeudellisen yhteistyön puitteissa. |
| --- | --- |

(28)

Jotta voitaisiin turvata Euroopan unionin moitteeton varainhoito ja välttää tarpeeton laitteistojen lisääminen ja tutkimusten toistaminen sekä eriävät lähestymistavat, HVT-ohjelmassa tai HVTYK-ohjelmassa kehitettyjä palveluita olisi oltava mahdollista käyttää perustamissopimuksen V ja VI osaston mukaisissa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sekä rikosasioita koskevan oikeudellisen yhteistyön puitteissa.

| (29) | Koska jäsenvaltiot eivät toimien laajuuden ja vaikutusten vuoksi voi riittävässä määrin toteuttaa tavoitteena olevia yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluita, vaan ne voidaan paremmin saavuttaa yhteisön tasolla, yhteisö voi perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toteuttaa toimenpiteitä. Samassa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen mainitun tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(29)

Koska jäsenvaltiot eivät toimien laajuuden ja vaikutusten vuoksi voi riittävässä määrin toteuttaa tavoitteena olevia yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluita, vaan ne voidaan paremmin saavuttaa yhteisön tasolla, yhteisö voi perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toteuttaa toimenpiteitä. Samassa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen mainitun tavoitteen saavuttamiseksi.

| (30) | Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (8) mukaisesti. |
| --- | --- |

(30)

Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (8) mukaisesti.

| (31) | Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (9) 33 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä, |
| --- | --- |

(31)

Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (9) 33 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Soveltamisala

Tällä päätöksellä perustetaan vuosiksi 2005–2009 ohjelma yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden toimittamiseksi yhteentoimivalla tavalla eurooppalaisille julkishallinnoille, yhteisön toimielimille ja muille toimijoille, eurooppalaisille yrityksille ja kansalaisille (jäljempänä ”HVTYK-ohjelma”).

2 artikla

Tavoite

1.   HVTYK-ohjelman tavoitteena on yksilöidä yleiseurooppalaiset sähköiset viranomaispalvelut sekä tukea ja edistää niiden, samoin kuin niiden perustana olevien yhteentoimivien telemaattisten verkkojen, kehittämistä ja perustamista. Sähköisten viranomaispalvelujen ja niiden perustana olevien verkkojen avulla on määrä tukea jäsenvaltioita ja yhteisöä niiden pannessa täytäntöön, kukin oman toimivaltansa puitteissa, yhteisön politiikkoja ja toimintoja ja saavuttaa merkittäviä etuja julkishallintojen, yritysten ja kansalaisten kannalta.

2.   Ohjelmalla on tarkoitus myös:

| a) | mahdollistaa tehokas ja turvallinen tiedonvaihto viranomaisten välillä kaikilla tasoilla sekä tällaisten viranomaisten ja yhteisön toimielinten tai tarvittaessa muiden toimijoiden välillä; |
| --- | --- |

a)

mahdollistaa tehokas ja turvallinen tiedonvaihto viranomaisten välillä kaikilla tasoilla sekä tällaisten viranomaisten ja yhteisön toimielinten tai tarvittaessa muiden toimijoiden välillä;

| b) | ulottaa palvelujen toimittamisen helpottamiseksi a alakohdassa määritetyn tiedonvaihdon edut yrityksiin ja kansalaisiin näiden tarpeet huomioon ottaen; |
| --- | --- |

b)

ulottaa palvelujen toimittamisen helpottamiseksi a alakohdassa määritetyn tiedonvaihdon edut yrityksiin ja kansalaisiin näiden tarpeet huomioon ottaen;

| c) | tukea yhteisön päätöksentekoprosessia ja helpottaa yhteisön toimielinten välistä viestintää kehittämällä tähän liittyviä strategisia puitteita yleiseurooppalaisella tasolla; |
| --- | --- |

c)

tukea yhteisön päätöksentekoprosessia ja helpottaa yhteisön toimielinten välistä viestintää kehittämällä tähän liittyviä strategisia puitteita yleiseurooppalaisella tasolla;

| d) | saavuttaa yhteentoimivuus sekä eri politiikan aloilla että niiden välillä ja tarvittaessa myös yrityksiin ja kansalaisiin nähden, erityisesti yhteentoimivuuden eurooppalaisten puitteiden pohjalta; |
| --- | --- |

d)

saavuttaa yhteentoimivuus sekä eri politiikan aloilla että niiden välillä ja tarvittaessa myös yrityksiin ja kansalaisiin nähden, erityisesti yhteentoimivuuden eurooppalaisten puitteiden pohjalta;

| e) | myötävaikuttaa jäsenvaltioiden julkisten hallintojen ja yhteisön pyrkimyksiin tarjota nykyistä sujuvampia toimintoja ja nopeampia toteutuksia sekä parantaa turvallisuutta, tehokkuutta, avoimuutta, palvelukulttuuria ja reagointivalmiutta; |
| --- | --- |

e)

myötävaikuttaa jäsenvaltioiden julkisten hallintojen ja yhteisön pyrkimyksiin tarjota nykyistä sujuvampia toimintoja ja nopeampia toteutuksia sekä parantaa turvallisuutta, tehokkuutta, avoimuutta, palvelukulttuuria ja reagointivalmiutta;

| f) | edistää hyvien toimintatapojen leviämistä ja kannustaa viranomaisia kehittämään innovatiivisia telematiikkaratkaisuja. |
| --- | --- |

f)

edistää hyvien toimintatapojen leviämistä ja kannustaa viranomaisia kehittämään innovatiivisia telematiikkaratkaisuja.

3 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä käytetään seuraavia määritelmiä:

| a) | ”telemaattinen verkko” on kattava tieto- ja viestintäjärjestelmä, johon sisältyvät fyysinen infrastruktuuri ja yhteydet sekä näihin liittyvät palvelut ja sovelluskerrokset ja joka näin ollen mahdollistaa sähköisen tiedonvaihdon viranomaisten sisällä tai välillä ja viranomaisten sekä yritysten ja kansalaisten välillä; |
| --- | --- |

a)

”telemaattinen verkko” on kattava tieto- ja viestintäjärjestelmä, johon sisältyvät fyysinen infrastruktuuri ja yhteydet sekä näihin liittyvät palvelut ja sovelluskerrokset ja joka näin ollen mahdollistaa sähköisen tiedonvaihdon viranomaisten sisällä tai välillä ja viranomaisten sekä yritysten ja kansalaisten välillä;

| b) | ”yleiseurooppalaiset sähköiset viranomaispalvelut” ovat rajatylittäviä joko alakohtaisia tai laaja-alaisia eli eri alojen välisiä julkisen sektorin tietopalveluita ja vuorovaikutteisia palveluita, joita eurooppalaiset viranomaiset tarjoavat eurooppalaisille viranomaisille, yrityksille ja niiden järjestöille sekä kansalaisille ja kansalaisjärjestöille yhteentoimivien Euroopan laajuisten telemaattisten verkkojen kautta; |
| --- | --- |

b)

”yleiseurooppalaiset sähköiset viranomaispalvelut” ovat rajatylittäviä joko alakohtaisia tai laaja-alaisia eli eri alojen välisiä julkisen sektorin tietopalveluita ja vuorovaikutteisia palveluita, joita eurooppalaiset viranomaiset tarjoavat eurooppalaisille viranomaisille, yrityksille ja niiden järjestöille sekä kansalaisille ja kansalaisjärjestöille yhteentoimivien Euroopan laajuisten telemaattisten verkkojen kautta;

| c) | ”yhteistä etua palveleva hanke” on liitteessä I mainituilla politiikan aloilla toteutettava hanke, joka toteutetaan tai jota jatketaan tämän päätöksen mukaisesti ja joka koskee yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden perustamista tai tehostamista; |
| --- | --- |

c)

”yhteistä etua palveleva hanke” on liitteessä I mainituilla politiikan aloilla toteutettava hanke, joka toteutetaan tai jota jatketaan tämän päätöksen mukaisesti ja joka koskee yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden perustamista tai tehostamista;

| d) | ”infrastruktuuripalvelut” ovat hankkeiden yleisten tarpeiden täyttämiseksi tarjottavia palveluita, mukaan luettuina teknologia- ja ohjelmistoratkaisut, joihin kuuluvat myös yhteentoimivuuden eurooppalaiset puitteet sekä turvallisuus-, väliohjelmisto- ja verkkopalvelut. Infrastruktuuripalvelut tukevat yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden toimittamista; |
| --- | --- |

d)

”infrastruktuuripalvelut” ovat hankkeiden yleisten tarpeiden täyttämiseksi tarjottavia palveluita, mukaan luettuina teknologia- ja ohjelmistoratkaisut, joihin kuuluvat myös yhteentoimivuuden eurooppalaiset puitteet sekä turvallisuus-, väliohjelmisto- ja verkkopalvelut. Infrastruktuuripalvelut tukevat yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden toimittamista;

| e) | ”laaja-alainen toimenpide” on liitteen II kuvauksia vastaava toimi, joka toteutetaan tai jota jatketaan tämän päätöksen mukaisesti ja joka koskee laaja-alaisten yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden, infrastruktuuripalveluiden tai strategisten ja tukitoimien käynnistämistä tai tehostamista; |
| --- | --- |

e)

”laaja-alainen toimenpide” on liitteen II kuvauksia vastaava toimi, joka toteutetaan tai jota jatketaan tämän päätöksen mukaisesti ja joka koskee laaja-alaisten yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden, infrastruktuuripalveluiden tai strategisten ja tukitoimien käynnistämistä tai tehostamista;

| f) | ”yhteentoimivuus” on tieto- ja viestintäteknisten järjestelmien ja niiden tukemien yritysprosessien kyky vaihtaa tietoa ja mahdollistaa tietojen ja tietämyksen jakaminen. |
| --- | --- |

f)

”yhteentoimivuus” on tieto- ja viestintäteknisten järjestelmien ja niiden tukemien yritysprosessien kyky vaihtaa tietoa ja mahdollistaa tietojen ja tietämyksen jakaminen.

4 artikla

Yhteistä etua palvelevat hankkeet

Edellä 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö panee täytäntöön 6 ja 7 artiklassa säädettyjen periaatteiden mukaisesti ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 8 artiklan 1 kohdan mukaisessa säännöllisesti tarkistettavassa työohjelmassa eriteltyjä yhteistä etua palvelevia hankkeita.

Yhteistä etua palvelevissa hankkeissa on mahdollisuuksien mukaan hyödynnettävä laaja-alaisia yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluita ja infrastruktuuripalveluita, ja niiden on myötävaikutettava näiden palveluiden jatkokehittämiseen.

5 artikla

Laaja-alaiset toimenpiteet

1.   Edellä 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö toteuttaa 6 ja 7 artiklassa säädettyjen periaatteiden mukaisesti ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa liitteessä II mainittuja ja 8 artiklan 1 kohdan mukaisessa säännöllisesti tarkistettavassa työohjelmassa eriteltyjä laaja-alaisia toimenpiteitä yhteistä etua palvelevien hankkeiden tukemiseksi.

2.   Laaja-alaisilla toimenpiteillä tarjotaan, pidetään yllä ja edistetään viranomaisille tarkoitettuja infrastruktuuripalveluja yhteisössä HVTYK-ohjelman puitteissa määriteltyjen, palveluiden ylläpitoa ja saantia koskevien toimintalinjojen mukaisesti. Lisäksi niillä mahdollistetaan laaja-alaisten yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden hallinnointi ja luodaan strategisia ja tukitoimia, joilla edistetään yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluja, toteutetaan strategisia analyyseja aiheeseen liittyvistä muutoksista yhteisössä ja jäsenvaltioissa sekä turvataan ohjelman hallinto ja hyvien toimintatapojen levittäminen.

3.   Toteutettavien laaja-alaisten toimenpiteiden valintaa varten yhteisö laatii laaja-alaisten yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden ja infrastruktuuripalveluiden kuvauksen. Kuvaukseen sisältyviä seikkoja ovat tarvittava hallinto, organisaatio, siihen liittyvät vastuut ja kustannusten jako sekä laaja-alaisten yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden ja infrastruktuuripalveluiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa käytettävä strategia. Strategia perustuu hankkeen vaatimusten arviointiin. Kuvausta tarkistetaan vuosittain.

6 artikla

Täytäntöönpanoperiaatteet

1.   Yhteistä etua palvelevien hankkeiden ja laaja-alaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa sovelletaan 2–10 kohdassa säädettyjä periaatteita.

2.   Tämä päätös on oikeusperusta laaja-alaisten toimenpiteiden täytäntöönpanolle.

3.   Hankkeen täytäntöönpano edellyttää alakohtaista oikeusperustaa. Tämän päätöksen soveltamiseksi katsotaan, että hanke täyttää tämän vaatimuksen, kun se tukee yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden toimittamista julkishallinnolle, yrityksille tai kansalaisille alakohtaisen tai muun asiaankuuluvan oikeusperustan täytäntöönpanon puitteissa.

Tätä kohtaa ei sovelleta hankkeisiin, joilla tuetaan sähköisten viranomaispalveluiden tarjoamista yhteisön toimielinten ja virastojen välillä.

4.   Mahdollisimman suurta määrää jäsenvaltioita kannustetaan osallistumaan hankkeisiin, joilla tuetaan yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden tarjoamista viranomaisilta yrityksille tai niiden järjestöille tai viranomaisilta kansalaisille tai kansalaisjärjestöille.

5.   Yhteistä etua palvelevien hankkeiden ja laaja-alaisten toimenpiteiden on katettava kaikki yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden perustamisen tai tehostamisen edellyttämät toimet.

6.   Yhteistä etua palveleviin hankkeisiin ja laaja-alaisiin toimenpiteisiin on aina tarvittaessa liitettävä valmisteluvaihe. Niihin on kuuluttava toteutettavuuden selvitysvaihe, kehitys- ja validointivaihe sekä täytäntöönpanovaihe, jotka on pantava täytäntöön 7 artiklan mukaisesti.

Tätä kohtaa ei sovelleta liitteessä II olevassa C osassa määriteltyihin strategisiin ja tukitoimiin.

7.   Tulokset, joita on saatu muista aiheeseen liittyvistä yhteisön ja jäsenvaltioiden toimista, erityisesti yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmista ja muista yhteisön ohjelmista ja toimintalinjoista, kuten eTEN (10), eContent (11), eInclusion, eLearning (12) ja Modinis (13), on otettava soveltuvin osin huomioon määriteltäessä yhteistä etua koskevia hankkeita ja laaja-alaisia toimia päällekkäisyyksien välttämiseksi ja sähköisten viranomaispalvelujen kehittämisen nopeuttamiseksi. Suunnittelu- ja kehitysvaiheessa olevat hankkeet on myös otettava huomioon.

8.   Yhteistä etua palvelevat hankkeet ja laaja-alaiset toimenpiteet on eriteltävä teknisesti viittaamalla tietojen vaihtoa ja palvelun integrointia koskeviin eurooppalaisiin standardeihin tai yleisesti saatavilla oleviin eritelmiin tai avoimiin eritelmiin, ja niiden on oltava soveltuvin osin infrastruktuuripalveluiden mukaisia, jotta varmistetaan kansallisten ja yhteisön järjestelmien yhteentoimivuus ja saavutettavuus hallintoaloittain ja niiden välillä sekä yrityksiin ja kansalaisiin nähden.

9.   Yhteistä etua palvelevissa hankkeissa ja laaja-alaisissa toimenpiteissä on tarvittaessa otettava asianmukaisesti huomioon yhteentoimivuuden eurooppalaiset puitteet, jotka HVTYK-ohjelma tarjoaa ja joita se pitää yllä ja edistää.

10.   Kunkin yhteistä etua palvelevan hankkeen tai laaja-alaisen toimenpiteen täytäntöönpanon jälkiarviointi on tehtävä vuoden kuluessa täytäntöönpanovaiheen päättymisestä.

Jälkiarviointiin on sisällytettävä kustannus-hyötyanalyysi.

Yhteistä etua palvelevien hankkeiden osalta jälkiarviointi on tehtävä koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa ja alakohtaista politiikkaa koskevien sääntöjen mukaisesti, ja se on esitettävä asianmukaiselle alakohtaiselle komitealle.

Yhteistä etua koskevien hankkeiden jälkiarvioinnista tehdyt päätelmät ja suositukset on annettava 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle tiedoksi.

Laaja-alaisten toimenpiteiden jälkiarviointi on tehtävä 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean puitteissa.

7 artikla

Lisäperiaatteet

1.   Edellä 6 artiklassa annettujen periaatteiden lisäksi sovelletaan 2–8 kohdassa vahvistettuja periaatteita.

2.   Valmisteluvaiheen tuloksena on laadittava valmisteluraportti, johon sisältyvät yhteistä etua palvelevan hankkeen tai laaja-alaisen toimenpiteen tavoitteet, sen ala ja perustelut sekä erityisesti arvioidut kustannukset ja edut ja soveltuvien kuulemismenettelyiden avulla osallistujilta hankitut tarvittavat sitoumukset ja sopimukset, myös tieto toimivaltaisesta komiteasta, joka valvoo hankkeen tai toimenpiteen täytäntöönpanoa.

3.   Toteutettavuuden selvitysvaiheessa on laadittava yleinen toteutussuunnitelma, joka kattaa kehitys- ja toteutusvaiheen ja johon sisältyvät valmisteluraportin tietojen lisäksi seuraavat:

| a) | kuvaus organisaation suunnitellusta kehityksestä ja tarvittaessa työskentelymenettelyiden uudelleensuunnittelusta; |
| --- | --- |

a)

kuvaus organisaation suunnitellusta kehityksestä ja tarvittaessa työskentelymenettelyiden uudelleensuunnittelusta;

| b) | tavoitteet, toiminnot, osallistujat ja tekninen lähestymistapa; |
| --- | --- |

b)

tavoitteet, toiminnot, osallistujat ja tekninen lähestymistapa;

| c) | toimenpiteet monikielisen viestinnän helpottamiseksi; |
| --- | --- |

c)

toimenpiteet monikielisen viestinnän helpottamiseksi;

| d) | toimenpiteet tietojen turvaamisen ja suojan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

d)

toimenpiteet tietojen turvaamisen ja suojan varmistamiseksi;

| e) | yhteisön ja jäsenvaltioiden osuus; |
| --- | --- |

e)

yhteisön ja jäsenvaltioiden osuus;

| f) | odotettujen kustannusten jaottelu, kuvaus odotetuista eduista ja arviointiperusteet näiden etujen mittaamista varten toteutusvaiheen jälkeenkin, yksityiskohtainen erittely sijoitetun pääoman tuotosta sekä saavutettavat välitavoitteet; |
| --- | --- |

f)

odotettujen kustannusten jaottelu, kuvaus odotetuista eduista ja arviointiperusteet näiden etujen mittaamista varten toteutusvaiheen jälkeenkin, yksityiskohtainen erittely sijoitetun pääoman tuotosta sekä saavutettavat välitavoitteet;

| g) | kaavio, jossa määritellään yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden ja infrastruktuuripalveluiden toiminta- ja ylläpitokustannusten tasapuolinen jako yhteisön ja jäsenvaltioiden sekä tarvittaessa muiden toimijoiden välillä toteutusvaiheen päättyessä. |
| --- | --- |

g)

kaavio, jossa määritellään yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden ja infrastruktuuripalveluiden toiminta- ja ylläpitokustannusten tasapuolinen jako yhteisön ja jäsenvaltioiden sekä tarvittaessa muiden toimijoiden välillä toteutusvaiheen päättyessä.

4.   Ehdotettua ratkaisua voidaan tarvittaessa kehitys- ja varmentamisvaiheen aikana rakentaa, testata, arvioida ja seurata pienessä mittakaavassa, ja yleistä toteutussuunnitelmaa voidaan tällöin mukauttaa saatujen tulosten pohjalta.

5.   Toteutusvaiheen aikana luodaan täysimittaiset toimivat palvelut yleisen toteutussuunnitelman mukaisesti.

6.   Laadittaessa valmisteluraporttia ja yleistä toteutussuunnitelmaa on käytettävä menetelmiä, jotka on valmisteltu tukitoimena HVTYK-ohjelman puitteissa.

7.   Komissio huolehtii yhteistä etua palvelevan hankkeen aloituksesta ja täytäntöönpanosta, määrittelee sen vaiheet, laatii valmisteluraportit ja yleiset toteutussuunnitelmat sekä hoitaa hankkeen valvonnan noudattaen asianmukaista alakohtaista komiteamenettelyä.

Jos asianmukaista alakohtaista komiteamenettelyä ei ole, yhteisö ja jäsenvaltiot perustavat asiantuntijaryhmän tarkastelemaan kaikkia asiaankuuluvia seikkoja.

Komissio raportoi alakohtaisten komiteoiden ja mahdollisten asiantuntijaryhmien päätelmistä 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle.

8.   Komissio huolehtii laaja-alaisen toimenpiteen aloituksesta ja täytäntöönpanosta, määrittelee sen vaiheet, laatii valmisteluraportit ja yleiset toteutussuunnitelmat sekä hoitaa näiden valvonnan noudattaen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä.

8 artikla

Täytäntöönpanomenettely

1.   Komissio laatii säännöllisesti tarkistettavan työohjelman koko tämän päätöksen voimassaoloajaksi yhteistä etua palvelevien hankkeiden ja laaja-alaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa varten. Komissio hyväksyy työohjelman ja vähintään kerran vuodessa kaikki siihen mahdollisesti tehtävät muutokset ottamalla tarvittaessa huomioon yhteistä etua palvelevan hankkeen ja laaja-alaisen toimenpiteen budjetin jakautumisen.

Komissio hyväksyy säännöllisesti tarkistettavan työohjelman ja siihen mahdollisesti tehtävät muutokset soveltaen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä.

2.   Kunkin yhteistä etua palvelevan hankkeen ja laaja-alaisen toimenpiteen osalta 1 kohdassa tarkoitettuun työohjelmaan on tarvittaessa liitettävä:

| a) | tavoitteiden, toiminta-alan, perusteluiden, mahdollisten edunsaajien, toimintojen ja teknisen lähestymistavan kuvaus; |
| --- | --- |

a)

tavoitteiden, toiminta-alan, perusteluiden, mahdollisten edunsaajien, toimintojen ja teknisen lähestymistavan kuvaus;

| b) | aiempien menojen jaottelu ja saavutetut välitavoitteet sekä odotetut kustannukset ja edut ja saavutettavat välitavoitteet; |
| --- | --- |

b)

aiempien menojen jaottelu ja saavutetut välitavoitteet sekä odotetut kustannukset ja edut ja saavutettavat välitavoitteet;

| c) | käytettävien laaja-alaisten yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden ja infrastruktuuripalveluiden erittely. |
| --- | --- |

c)

käytettävien laaja-alaisten yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden ja infrastruktuuripalveluiden erittely.

9 artikla

Budjettisäännökset

1.   Komission hyväksyessä yhteistä etua palvelevan hankkeen tai laaja-alaisen toimenpiteen budjetin noudatetaan 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä siten, että soveltuvien budjettisääntöjen mukaisesti budjetti tarvittaessa kattaa 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti säännöllisesti tarkistettavan työohjelman ja kaikki siihen mahdollisesti tehtävät muutokset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista.

2.   Varat annetaan käyttöön sitä mukaa kuin määritetyt välitavoitteet on saavutettu noudattaen yhteistä etua palvelevissa hankkeissa asianmukaiseen alakohtaiseen komiteaan sovellettavaa menettelyä ja laaja-alaisissa toimenpiteissä 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua komiteamenettelyä. Valmisteluvaiheen aloittamista varten välitavoitteeksi katsotaan se, että toteutettava yhteistä etua palveleva hanke tai laaja-alainen toimenpide on sisällytetty säännöllisesti tarkistettavaan työohjelmaan. Toteutettavuuden selvitysvaiheen aloittamista varten välitavoitteena pidetään valmisteluraporttia. Tätä seuraavan kehitys- ja validointivaiheen aloittamista varten välitavoitteena on yleinen toteutussuunnitelma. Kehitys- ja validointivaiheen sekä toteutusvaiheen aikana saavutettavat välitavoitteet sisällytetään säännöllisesti tarkistettavaan työohjelmaan 8 artiklan mukaisesti.

3.   Jäljempänä 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä sovelletaan myös kaikkiin ehdotuksiin, joilla budjettia lisättäisiin yli 100 000 eurolla kutakin yhteistä etua palvelevaa hanketta tai laaja-alaista toimenpidettä kohden vuoden kuluessa.

4.   Ohjelma pannaan täytäntöön julkisia hankintoja koskevien sääntöjen pohjalta. Sopimusarvoltaan yli 500 000 euron suuruisten tarjouspyyntöjen tekniset eritelmät on määriteltävä koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa asianmukaisen alakohtaisen komitean tai 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean puitteissa.

10 artikla

Yhteisön rahoitusosuus

1.   Yhteisö vastaa yhteistä etua palvelevien hankkeiden ja laaja-alaisten toimenpiteiden toteutuskustannuksista suhteessa sille niistä koituvaan etuun.

2.   Yhteisön rahoitusosuus määritellään kunkin yhteistä etua palvelevan hankkeen tai laaja alaisen toimenpiteen osalta 3–7 kohdan mukaisesti.

3.   Jotta yhteistä etua palveleva hanke tai laaja-alainen toimenpide voi saada yhteisön rahoitusta, vaaditaan konkreettiset suunnitelmat toteutusvaiheen jälkeen koituvien ylläpito- ja toimintakustannusten rahoittamiseksi sekä selkeät tiedot yhteisön ja jäsenvaltioiden tai muiden toimijoiden osuudesta.

4.   Valmistelu- ja toteutettavuuden selvitysvaiheessa yhteisön osuus voi kattaa tarvittavien tutkimusten kustannukset kokonaan.

5.   Kehitys- ja varmentamisvaiheessa sekä täytäntöönpanovaiheessa yhteisö vastaa niiden tehtävien kustannuksista, jotka on osoitettu sille yhteistä etua palvelevan hankkeen tai laaja-alaisen toimenpiteen yleisessä toteutussuunnitelmassa.

6.   Infrastruktuuripalveluiden toimittamista tai ylläpitoa koskevan yhteistä etua palvelevan hankkeen tai laaja-alaisen toimenpiteen osalta yhteisön rahoitus kestää periaatteessa enintään neljä vuotta valmisteluvaiheen aloituksesta lukien.

7.   Tämän päätöksen mukaisesti myönnettyä rahoitusta ei voida käyttää sellaisiin yhteistä etua palveleviin hankkeisiin ja laaja-alaisiin toimenpiteisiin tai yhteistä etua palvelevien hankkeiden ja laaja-alaisten toimenpiteiden vaiheisiin, jotka saavat yhteisön rahoitusta muista lähteistä.

8.   Järjestelyt, joilla tarvittaessa varmistetaan infrastruktuuripalveluiden rahoituksen ja toiminnan kestävyys, on määriteltävä ja niistä on sovittava 31 päivään joulukuuta 2006 mennessä 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

11 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluja käsittelevä komitea (Pan-European eGovernment Services Committee, PEGSCO).

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

3.   PEGSCO vahvistaa työjärjestyksensä.

12 artikla

Vuotuinen raportointi

Komissio raportoi vuosittain PEGSCO:lle tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

13 artikla

Arviointi

1.   Komissio toteuttaa koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa ohjelman lopussa loppuarvioinnin tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

2.   Lisäksi komissio toteuttaa koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa vuoden 2006 puoliväliin mennessä arvioinnin tämän päätöksen täytäntöönpanosta. Kyseisessä arvioinnissa on myös tarkasteltava muun muassa HVTYK-toimien vaikuttavuutta ja tehokkuutta ja siihen on sisällyttävä laadullinen ja määrällinen arviointi siitä, miten työohjelma on toteutunut. Komissio antaa kyseisen arvioinnin yhteydessä raportin vuosille 2007–2009 varatun määrän vastaavuudesta rahoitusnäkymien kanssa. Tarvittaessa komissio toteuttaa tarvittavat toimet vuosia 2007– 2009 koskevien talousarviomenettelyjen yhteydessä varmistaakseen vuotuisten määrärahojen yhteensopivuuden rahoitusnäkymien kanssa.

3.   Arvioinneissa selvitetään liitteissä I ja II kuvattujen, yhteistä etua palvelevien hankkeiden ja laaja-alaisten toimenpiteiden edistyminen ja nykytila sekä erityisesti, miten suunniteltuja yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluja on kehitetty, otettu käyttöön ja miten niitä käytetään.

Arvioinneissa myös tarkastellaan yhteisölle koituneiden menojen valossa niitä hyötyjä, joita yhteisö on saanut yleiseurooppalaisista sähköisistä viranomaispalveluista ja infrastruktuuripalveluista edistäessään yhteisiä toimintalinjoja ja toimielinten yhteistyötä viranomaisiin, yrityksiin ja kansalaisiin nähden, tunnistetaan aloja, joilla voidaan edelleen parantaa tilannetta, ja varmistetaan ohjelman synergia muihin yhteisön toimiin nähden, joita toteutetaan yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden ja infrastruktuuripalveluiden alalla.

4.   Komissio toimittaa määrällisten ja laadullisten arviointiensa tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja niihin mahdollisesti liittyvät ehdotukset tämän päätöksen muuttamiseksi. Tulokset on toimitettava ennen vuosien 2007 ja 2010 Euroopan unionin yleistä talousarvioita koskevien esitysten antamista.

14 artikla

Kansainvälinen yhteistyö

1.   HVTYK-ohjelma voidaan avata Euroopan talousalueen maiden ja ehdokasmaiden osallistumiselle näiden maiden ja Euroopan yhteisön välisten sopimusten puitteissa.

2.   Yhteistä etua palvelevien hankkeiden ja laaja-alaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa on rohkaistava yhteistyötä muiden kolmansien maiden kanssa, erityisesti Välimeren maiden, Balkanin maiden ja Itä-Euroopan maiden viranomaisten kanssa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös kansainväliseen yhteistyöhön, jolla tuetaan kehitystä ja taloudellista yhteistyötä. Tähän liittyvät kustannukset eivät kuulu HVTYK-ohjelman piiriin.

3.   Kansainväliset järjestöt tai muut kansainväliset toimijat voivat omalla kustannuksellaan osallistua yhteistä etua palvelevien hankkeiden ja laaja-alaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoon.

15 artikla

Muut verkot

1.   Perustettaessa tai parannettaessa muita verkostoja, jotka eivät ole yhteistä etua palvelevia hankkeita tai laaja-alaisia toimenpiteitä, jäljempänä ”muut verkot”, jäsenvaltiot ja yhteisö varmistavat näiden verkkojen täytäntöönpanoa koskevan yhteisön muun lainsäädännön mukaisesti, että 2–5 kohdan säännöksiä noudatetaan.

2.   Ellei 3 kohdasta muuta johdu, yhteisön tämän päätöksen puitteissa tarjoamia laaja-alaisia yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluita ja infrastruktuuripalveluita voidaan käyttää muissa verkoissa.

3.   Muut verkot on eriteltävä teknisesti viittaamalla tietojen vaihtoa ja palvelun integrointia koskeviin eurooppalaisiin standardeihin tai yleisesti saatavilla oleviin eritelmiin tai avoimiin eritelmiin, jotta varmistetaan kansallisten ja yhteisön järjestelmien yhteentoimivuus hallintoaloittain ja niiden välillä sekä yrityksiin ja kansalaisiin nähden.

4.   Komissio toimittaa PEGSCO:lle 31 päivään lokakuuta 2005 mennessä ja tämän jälkeen vuosittain 1–5 kohdan täytäntöönpanoa kuvaavan raportin. Tässä raportissa komissio ilmoittaa kaikki merkittävät käyttäjien vaatimukset tai mahdolliset muut syyt, jotka estävät muita verkkoja hyödyntämästä palveluita 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja pohtii mahdollisuuksia näiden palveluiden päivittämiseksi niiden käytön lisäämistä varten.

5.   Neuvosto voi käyttää yhteisön puitteissa HVT- tai HVTYK-ohjelmassa kehitettyjä laaja-alaisia yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluita ja infrastruktuuripalveluita perustettaessa tai tehostettaessa toimia, jotka kuuluvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V ja VI osaston mukaisiin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sekä rikosasioita koskevan oikeudellisen yhteistyön puitteisiin.

Tällaisten palveluiden käyttämisestä päätetään ja niiden käyttäminen rahoitetaan kyseisen perustamissopimuksen V ja VI osaston mukaisesti.

16 artikla

Rahoituspuitteet

1.   Rahoituspuitteiksi tämän päätöksen mukaisen yhteisön toiminnan täytäntöönpanoa varten vahvistetaan 1 päivästä tammikuuta 200531 päivään joulukuuta 2009 148,7 miljoonaa euroa, joista 59,1 miljoonaa euroa 31 päivään joulukuuta 2006 saakka.

Joulukuun 31 päivän 2006 jälkeisen ajanjakson osalta edellä mainittu määrä katsotaan vahvistetuksi, jos se on kyseisen ajanjakson osalta vuonna 2007 alkavana ajanjaksona voimassa olevien rahoitusnäkymien mukainen.

2.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat vuosille 2005–2009 rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa.

17 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005 aina 31 päivään joulukuuta 2009.

Tehty Strasbourgissa

Euroopan parlamentin puolesta

P. COX

Puhemies

Neuvoston puolesta

D. ROCHE

Puheenjohtaja

LIITE I

YHTEISTÄ ETUA PALVELEVIEN HANKKEIDEN POLITIIKAN ALAT

HVTYK-ohjelman mukaisia, yhteistä etua palvelevia hankkeita toteutetaan erityisesti seuraavilla aloilla:

A.   YLEISTÄ

| 1. | Yhteisön politiikat ja toimet (B osan mukaisesti), toimielinten välinen tiedonvaihto (C osan mukaisesti), kansainvälinen yhteistyö (D osan mukaisesti) sekä muut verkostot (E osan mukaisesti) |
| --- | --- |

1.

Yhteisön politiikat ja toimet (B osan mukaisesti), toimielinten välinen tiedonvaihto (C osan mukaisesti), kansainvälinen yhteistyö (D osan mukaisesti) sekä muut verkostot (E osan mukaisesti)

| 2. | Yhteisön virastojen ja elinten toiminta ja yhteisön virastojen perustamisesta syntyvien oikeudellisten puitteiden tukeminen |
| --- | --- |

2.

Yhteisön virastojen ja elinten toiminta ja yhteisön virastojen perustamisesta syntyvien oikeudellisten puitteiden tukeminen

| 3. | Henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät politiikat, erityisesti ne, joilla tuetaan yhtäläisten palveluiden tarjoamista kansalaisille ja yrityksille eri jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

3.

Henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät politiikat, erityisesti ne, joilla tuetaan yhtäläisten palveluiden tarjoamista kansalaisille ja yrityksille eri jäsenvaltioissa

| 4 | Toimet, jotka ovat yhteisön politiikkojen ja toimien puitteissa ja odottamattomissa olosuhteissa kiireellisiä yhteisön ja jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi |
| --- | --- |

4

Toimet, jotka ovat yhteisön politiikkojen ja toimien puitteissa ja odottamattomissa olosuhteissa kiireellisiä yhteisön ja jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi

B.   YHTEISÖN POLITIIKAT JA TOIMET

| 1. | Talous- ja rahapolitiikka |
| --- | --- |

1.

Talous- ja rahapolitiikka

| 2. | Yhteisön säännöstön vakiinnuttaminen Euroopan unionin laajentumisen jälkeen |
| --- | --- |

2.

Yhteisön säännöstön vakiinnuttaminen Euroopan unionin laajentumisen jälkeen

| 3. | Alue- ja koheesiopolitiikka, erityisesti alue- ja koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa koskevan tiedon keruu, hallinto ja levitys keskus- ja aluehallinnon tasolla |
| --- | --- |

3.

Alue- ja koheesiopolitiikka, erityisesti alue- ja koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa koskevan tiedon keruu, hallinto ja levitys keskus- ja aluehallinnon tasolla

| 4. | Yhteisön rahoitus, erityisesti rajapinnan luominen yhteisön nykyisiin tietokantoihin, jotta yhteisön rahoituslähteet olisivat nykyistä paremmin eurooppalaisten organisaatioiden, erityisesti pk-yritysten ulottuvilla |
| --- | --- |

4.

Yhteisön rahoitus, erityisesti rajapinnan luominen yhteisön nykyisiin tietokantoihin, jotta yhteisön rahoituslähteet olisivat nykyistä paremmin eurooppalaisten organisaatioiden, erityisesti pk-yritysten ulottuvilla

| 5. | Tilastot, erityisesti tilastotietojen keruu ja levitys sekä sähköisiä viranomaispalveluita tukevat tilastot, jotta voitaisiin arvioida järjestelmien yhteentoimivuutta ja tehokkuutta ja tätä kautta mitata niiden toimivuutta |
| --- | --- |

5.

Tilastot, erityisesti tilastotietojen keruu ja levitys sekä sähköisiä viranomaispalveluita tukevat tilastot, jotta voitaisiin arvioida järjestelmien yhteentoimivuutta ja tehokkuutta ja tätä kautta mitata niiden toimivuutta

| 6. | Virallisten asiakirjojen julkaiseminen ja virallisten tietopalveluiden hallinta |
| --- | --- |

6.

Virallisten asiakirjojen julkaiseminen ja virallisten tietopalveluiden hallinta

| 7. | Maa- ja kalatalousala, erityisesti maatalousmarkkinoiden ja -rakenteiden hallinnon tuki, tehokkaampi rahoitushallinta, maataloustilitietojen vaihto kansallisten virastojen ja komission välillä sekä petosten torjunta |
| --- | --- |

7.

Maa- ja kalatalousala, erityisesti maatalousmarkkinoiden ja -rakenteiden hallinnon tuki, tehokkaampi rahoitushallinta, maataloustilitietojen vaihto kansallisten virastojen ja komission välillä sekä petosten torjunta

| 8. | Teollisuus ja palvelualat, erityisesti tiedonvaihto yritysten kilpailukysymyksistä vastaavien viranomaisten välillä sekä näiden viranomaisten ja toimialajärjestöjen välillä |
| --- | --- |

8.

Teollisuus ja palvelualat, erityisesti tiedonvaihto yritysten kilpailukysymyksistä vastaavien viranomaisten välillä sekä näiden viranomaisten ja toimialajärjestöjen välillä

| 9. | Kilpailupolitiikka, erityisesti parannetun sähköisen tiedonvaihdon toteuttaminen jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten kanssa tiedotus- ja kuulemismenettelyiden helpottamiseksi |
| --- | --- |

9.

Kilpailupolitiikka, erityisesti parannetun sähköisen tiedonvaihdon toteuttaminen jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten kanssa tiedotus- ja kuulemismenettelyiden helpottamiseksi

| 10. | Koulutus, kulttuuri ja audiovisuaalinen ala, erityisesti tiedonvaihto sisältökysymyksistä avoimissa verkoissa sekä uusien audiovisuaalisten ja tietopalveluiden kehittäminen ja vapaa liikkuvuus |
| --- | --- |

10.

Koulutus, kulttuuri ja audiovisuaalinen ala, erityisesti tiedonvaihto sisältökysymyksistä avoimissa verkoissa sekä uusien audiovisuaalisten ja tietopalveluiden kehittäminen ja vapaa liikkuvuus

| 11. | Kuljetusala, erityisesti kuljettajia, ajoneuvoja, aluksia ja liikenteenharjoittajia koskevan tiedonvaihdon tuki |
| --- | --- |

11.

Kuljetusala, erityisesti kuljettajia, ajoneuvoja, aluksia ja liikenteenharjoittajia koskevan tiedonvaihdon tuki

| 12. | Matkailu, ympäristö, kuluttajansuoja ja kansanterveys sekä julkiset hankinnat |
| --- | --- |

12.

Matkailu, ympäristö, kuluttajansuoja ja kansanterveys sekä julkiset hankinnat

| 13. | Tutkimuspolitiikka, erityisesti koordinoidun tutkimuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevan tiedon keruu, hallinto ja levitys jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten tasolla |
| --- | --- |

13.

Tutkimuspolitiikka, erityisesti koordinoidun tutkimuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevan tiedon keruu, hallinto ja levitys jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten tasolla

| 14. | Tuki eEurope-aloitteeseen ja siihen liittyvään toimintasuunnitelmaan, erityisesti sen sähköistä hallintoa ja turvallisuutta koskevaan osaan, sisältyville yrityksiä ja kansalaisia hyödyttäville tavoitteille |
| --- | --- |

14.

Tuki eEurope-aloitteeseen ja siihen liittyvään toimintasuunnitelmaan, erityisesti sen sähköistä hallintoa ja turvallisuutta koskevaan osaan, sisältyville yrityksiä ja kansalaisia hyödyttäville tavoitteille

| 15. | Maahanmuuttopolitiikka, erityisesti parannetun sähköisen tiedonvaihdon toteuttaminen jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten kanssa tiedotus- ja kuulemismenettelyiden helpottamiseksi |
| --- | --- |

15.

Maahanmuuttopolitiikka, erityisesti parannetun sähköisen tiedonvaihdon toteuttaminen jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten kanssa tiedotus- ja kuulemismenettelyiden helpottamiseksi

| 16. | Oikeusviranomaisten yhteistyö |
| --- | --- |

16.

Oikeusviranomaisten yhteistyö

| 17. | Tietojärjestelmät, jotka mahdollistavat jäsenvaltioiden parlamenttien ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lainsäädäntöprosessiin |
| --- | --- |

17.

Tietojärjestelmät, jotka mahdollistavat jäsenvaltioiden parlamenttien ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lainsäädäntöprosessiin

| 18. | Yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon seuranta jäsenvaltioissa ja tiedonvaihto jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten välillä |
| --- | --- |

18.

Yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon seuranta jäsenvaltioissa ja tiedonvaihto jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten välillä

C.   TOIMIELINTEN VÄLINEN TIEDONVAIHTO

Toimielinten välinen tiedonvaihto, erityisesti

| 1. | yhteisön päätöksentekoprosessin ja parlamentin kysymysten tueksi; |
| --- | --- |

1.

yhteisön päätöksentekoprosessin ja parlamentin kysymysten tueksi;

| 2. | tarvittavien telemaattisten yhteyksien luomiseksi komission, Euroopan parlamentin, neuvoston (mihin sisältyvät myös Euroopan unionin kulloisenkin puheenjohtajavaltion, jäsenvaltioiden pysyvien edustustojen sekä yhteistyötä tekevien kansallisten ministeriöiden sivustot) sekä muiden yhteisön toimielinten välille; |
| --- | --- |

2.

tarvittavien telemaattisten yhteyksien luomiseksi komission, Euroopan parlamentin, neuvoston (mihin sisältyvät myös Euroopan unionin kulloisenkin puheenjohtajavaltion, jäsenvaltioiden pysyvien edustustojen sekä yhteistyötä tekevien kansallisten ministeriöiden sivustot) sekä muiden yhteisön toimielinten välille;

| 3. | monikielisyyden helpottamiseksi toimielinten välisessä tiedonvaihdossa, käännöstyöprosessin hallintakeinoilla ja kääntämistä tukevilla työkaluilla, kehittämällä ja jakamalla monikielisiä resursseja sekä järjestelmällä yhteinen pääsy tällaisiin resursseihin; |
| --- | --- |

3.

monikielisyyden helpottamiseksi toimielinten välisessä tiedonvaihdossa, käännöstyöprosessin hallintakeinoilla ja kääntämistä tukevilla työkaluilla, kehittämällä ja jakamalla monikielisiä resursseja sekä järjestelmällä yhteinen pääsy tällaisiin resursseihin;

| 4. | asiakirjojen jakamiseksi yhteisön virastojen ja elinten sekä toimielinten välillä. |
| --- | --- |

4.

asiakirjojen jakamiseksi yhteisön virastojen ja elinten sekä toimielinten välillä.

D.   KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ

Yhteistä etua palvelevien hankkeiden laajentaminen kolmansiin maihin, myös ehdokasmaihin, ja kansainvälisiin järjestöihin siten, että huomiota kiinnitetään erityisesti kehityksen ja taloudellisen yhteistyön aloitteisiin.

E.   MUUT VERKOT

Hankkeet, jotka ovat aiemmin saaneet rahoitusta HVT-ohjelmasta ja joilla on nyt oma yhteisörahoituksensa ja jotka kuuluvat kuitenkin tämän päätöksen 14 artiklassa tarkoitettuihin ”muihin verkkoihin”.

LIITE II

LAAJA-ALAISET TOIMENPITEET

HVTYK-ohjelman laaja-alaisia toimenpiteitä ovat erityisesti seuraavat:

A.   LAAJA-ALAISET YLEISEUROOPPALAISET SÄHKÖISET VIRANOMAISPALVELUT

Laaja-alaiset toimenpiteet, joilla käynnistetään, mahdollistetaan ja hallinnoidaan laaja-alaisten yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden tarjoaminen, mukaan lukien organisointiin ja koordinointiin liittyvät näkökohdat, esimerkiksi:

| a) | portaali, joka tarjoaa pääsyn monikielisiin, yleiseurooppalaisiin online-tietopalveluihin ja vuorovaikutteisiin palveluihin yrityksille ja kansalaisille |
| --- | --- |

a)

portaali, joka tarjoaa pääsyn monikielisiin, yleiseurooppalaisiin online-tietopalveluihin ja vuorovaikutteisiin palveluihin yrityksille ja kansalaisille

| b) | keskitetty yhteyspiste muun muassa oikeudellisiin online-tietopalveluihin jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

b)

keskitetty yhteyspiste muun muassa oikeudellisiin online-tietopalveluihin jäsenvaltioissa

| c) | vuorovaikutteinen sovellus, jonka avulla kerätään sidosryhmien mielipiteitä ja kokemuksia yleisesti kiinnostavista kysymyksistä ja yhteisön politiikkojen toiminnasta |
| --- | --- |

c)

vuorovaikutteinen sovellus, jonka avulla kerätään sidosryhmien mielipiteitä ja kokemuksia yleisesti kiinnostavista kysymyksistä ja yhteisön politiikkojen toiminnasta

B.   INFRASTRUKTUURIPALVELUT

Laaja-alaiset toimenpiteet, joita toteutetaan teknologia- ja ohjelmistoratkaisujen tarjoamiseksi ja ylläpitämiseksi tieto- ja viestintätekniikkaan liittyviä erityistoiminteita tarjoavina palveluina, viestinnästä aina määritettyihin standardeihin. Teknologia- ja ohjelmistoratkaisuihin sisältyvät verkkopalvelut, väliohjelmistot, turvallisuus sekä suuntaviivat, esimerkiksi seuraavat:

| a) | turvallinen ja luotettava viestintäalusta viranomaisten välistä tiedonvaihtoa varten |
| --- | --- |

a)

turvallinen ja luotettava viestintäalusta viranomaisten välistä tiedonvaihtoa varten

| b) | turvallinen ja luotettava järjestelmä, jolla hallitaan erilaisiin työprosesseihin liittyvää tiedonkulkua |
| --- | --- |

b)

turvallinen ja luotettava järjestelmä, jolla hallitaan erilaisiin työprosesseihin liittyvää tiedonkulkua

| c) | yhteiset työkalut yhteisten monikielisten www-sivujen ja portaalien hallintaa varten |
| --- | --- |

c)

yhteiset työkalut yhteisten monikielisten www-sivujen ja portaalien hallintaa varten

| d) | alustan akkreditointi luottamuksellisen tiedon käsittelyä varten |
| --- | --- |

d)

alustan akkreditointi luottamuksellisen tiedon käsittelyä varten

| e) | autentikointipolitiikan laatiminen ja täytäntöönpano verkostojen ja yhteistä etua palvelevien hankkeiden osalta |
| --- | --- |

e)

autentikointipolitiikan laatiminen ja täytäntöönpano verkostojen ja yhteistä etua palvelevien hankkeiden osalta

| f) | turvallisuustutkimukset ja riskianalyysit, joilla tuetaan verkostoja tai muita infrastruktuuripalveluita |
| --- | --- |

f)

turvallisuustutkimukset ja riskianalyysit, joilla tuetaan verkostoja tai muita infrastruktuuripalveluita

| g) | mekanismit, joilla rakennetaan luottamusta varmennuksesta vastaavien viranomaisten välille, jotta sähköisiä varmenteita voitaisiin käyttää yleiseurooppalaisissa sähköisissä viranomaispalveluissa |
| --- | --- |

g)

mekanismit, joilla rakennetaan luottamusta varmennuksesta vastaavien viranomaisten välille, jotta sähköisiä varmenteita voitaisiin käyttää yleiseurooppalaisissa sähköisissä viranomaispalveluissa

| h) | tunnistus-, autorisointi-, autentikointi- ja kiistämättömyyspalvelut yhteistä etua palvelevia hankkeita varten |
| --- | --- |

h)

tunnistus-, autorisointi-, autentikointi- ja kiistämättömyyspalvelut yhteistä etua palvelevia hankkeita varten

| i) | yhteiset puitteet tiedon ja tietämyksen jakamista ja vaihtoa varten eurooppalaisten viranomaisten välillä sekä yritysten ja kansalaisten kanssa, myös arkkitehtuuria kuvaavat suuntaviivat |
| --- | --- |

i)

yhteiset puitteet tiedon ja tietämyksen jakamista ja vaihtoa varten eurooppalaisten viranomaisten välillä sekä yritysten ja kansalaisten kanssa, myös arkkitehtuuria kuvaavat suuntaviivat

| j) | XML-sanastojen ja-skeemojen sekä tähän liittyvien XML-tukiaineiston määrittely tiedonvaihdon tukemiseksi verkoissa |
| --- | --- |

j)

XML-sanastojen ja-skeemojen sekä tähän liittyvien XML-tukiaineiston määrittely tiedonvaihdon tukemiseksi verkoissa

| k) | toiminnalliset ja muut mallivaatimukset julkishallinnon sähköisten arkistojen hallintaa varten |
| --- | --- |

k)

toiminnalliset ja muut mallivaatimukset julkishallinnon sähköisten arkistojen hallintaa varten

| l) | metatietopuitteet julkisen sektorin tietoa varten yleiseurooppalaisissa sovelluksissa |
| --- | --- |

l)

metatietopuitteet julkisen sektorin tietoa varten yleiseurooppalaisissa sovelluksissa

| m) | vaihtoa koskevien avointen standardien vertailu avoimia formaatteja koskevan politiikan suunnittelua varten |
| --- | --- |

m)

vaihtoa koskevien avointen standardien vertailu avoimia formaatteja koskevan politiikan suunnittelua varten

| n) | yhteiset eritelmät ja infrastruktuuripalvelut, jotka helpottavat sähköisiä julkisia hankintoja kaikkialla Euroopassa |
| --- | --- |

n)

yhteiset eritelmät ja infrastruktuuripalvelut, jotka helpottavat sähköisiä julkisia hankintoja kaikkialla Euroopassa

| o) | konekäännösjärjestelmät ja muut monikieliset työkalut, myös sanakirjat, sanastot ja luokitusjärjestelmät, jotka tukevat monikielisyyttä |
| --- | --- |

o)

konekäännösjärjestelmät ja muut monikieliset työkalut, myös sanakirjat, sanastot ja luokitusjärjestelmät, jotka tukevat monikielisyyttä

| p) | sovellukset, joilla tuetaan viranomaisten välistä yhteistyötä |
| --- | --- |

p)

sovellukset, joilla tuetaan viranomaisten välistä yhteistyötä

| q) | sovellukset, joilla tuetaan palveluiden saantia useita eri kanavia myöten |
| --- | --- |

q)

sovellukset, joilla tuetaan palveluiden saantia useita eri kanavia myöten

| r) | tutkimukset avoimen lähdekoodin ohjelmistoon perustuvista työkaluista sekä toimet, joilla helpotetaan kokemusten vaihtoa viranomaisten välillä ja uusien ratkaisujen omaksumista julkishallinnossa |
| --- | --- |

r)

tutkimukset avoimen lähdekoodin ohjelmistoon perustuvista työkaluista sekä toimet, joilla helpotetaan kokemusten vaihtoa viranomaisten välillä ja uusien ratkaisujen omaksumista julkishallinnossa

C.   STRATEGISET JA TUKITOIMET

| 1. | Strategiset toimet, joilla tuetaan yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden arviointia ja edistämistä, esimerkiksi seuraavat:






  a) | analyysi sähköisistä viranomaispalveluista ja tietohallintostrategioista Euroopassa |
| --- | --- | --- |

1.

Strategiset toimet, joilla tuetaan yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden arviointia ja edistämistä, esimerkiksi seuraavat:

a)

analyysi sähköisistä viranomaispalveluista ja tietohallintostrategioista Euroopassa

| b) | tiedotustapahtumien järjestäminen sidosryhmien kanssa |
| --- | --- |

b)

tiedotustapahtumien järjestäminen sidosryhmien kanssa

| c) | yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden edistäminen siten, että erityisesti otetaan huomioon yrityksille ja kansalaisille tarjottavat palvelut |
| --- | --- |

c)

yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden edistäminen siten, että erityisesti otetaan huomioon yrityksille ja kansalaisille tarjottavat palvelut

| 2. | Tukitoimet, joita toteutetaan ohjelman hallinnon tueksi ja joilla pyritään parantamaan ohjelman tehokkuutta ja vaikutusta, esimerkiksi:






  a) | laadunvarmistus ja-valvonta hankkeiden tavoitteiden määrittelyn sekä hankkeiden toteuttamisen ja tulosten parantamiseksi |
| --- | --- | --- |

2.

Tukitoimet, joita toteutetaan ohjelman hallinnon tueksi ja joilla pyritään parantamaan ohjelman tehokkuutta ja vaikutusta, esimerkiksi:

a)

laadunvarmistus ja-valvonta hankkeiden tavoitteiden määrittelyn sekä hankkeiden toteuttamisen ja tulosten parantamiseksi

| b) | ohjelman arviointi ja yksittäisten yhteistä etua palvelevien hankkeiden sekä laaja-alaisten toimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysi |
| --- | --- |

b)

ohjelman arviointi ja yksittäisten yhteistä etua palvelevien hankkeiden sekä laaja-alaisten toimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysi

| 3. | Tukitoimet, joita toteutetaan hyvien toimintatapojen levittämisen edistämiseksi sovellettaessa tietotekniikkaa julkishallinnossa, esimerkiksi:






  a) | raportit, www-sivustot, konferenssit ja yleensä kansalaisille suunnatut aloitteet |
| --- | --- | --- |

3.

Tukitoimet, joita toteutetaan hyvien toimintatapojen levittämisen edistämiseksi sovellettaessa tietotekniikkaa julkishallinnossa, esimerkiksi:

a)

raportit, www-sivustot, konferenssit ja yleensä kansalaisille suunnatut aloitteet

| b) | sähköisiin viranomaispalveluihin jäsenvaltioiden, yhteisön ja kansainvälisellä tasolla liittyvien aloitteiden ja parhaiden toimintatapojen seuranta, analysointi ja levitys www-sivustoilla |
| --- | --- |

b)

sähköisiin viranomaispalveluihin jäsenvaltioiden, yhteisön ja kansainvälisellä tasolla liittyvien aloitteiden ja parhaiden toimintatapojen seuranta, analysointi ja levitys www-sivustoilla

| c) | tuki esimerkiksi avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttöä julkishallinnossa koskevien parhaiden toimintatapojen leviämiselle. |
| --- | --- |

c)

tuki esimerkiksi avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttöä julkishallinnossa koskevien parhaiden toimintatapojen leviämiselle.

---

(1)  EUVL C 80, 30.3.2004, s. 83.

1

(2)  EUVL C 73, 23.3.2004, s. 72.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 18. marraskuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 18. joulukuuta 2003 (EUVL C 66 E, 16.3.2004, s. 22) ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. maaliskuuta 2004 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Neuvoston päätös, tehty 30. maaliskuuta 2004.

3

(4)  EYVL L 203, 3.8.1999, s. 1, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 2046/2002/EY (EYVL L 316, 20.11.2002, s. 4).

4

(5)  EYVL L 203, 3.8.1999, s. 9, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 2045/2002/EY (EYVL L 316, 20.11.2002, s. 1).

5

(6)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

7

(8)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1, sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2003/429/EY (EUVL L 147, 14.6.2003, s. 25).

9

(10)  EYVL L 183, 11.7.1997, s. 12.

10

(11)  EYVL L 14, 18.1.2001, s. 32.

11

(12)  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 9.

12

(13)  EUVL L 336, 23.12.2003, s. 1.

13

---