# Az Európai Unió C 210/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.210.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 210 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. szeptember 4. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.210.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 210

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. szeptember 4.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2009/C 210/01 | Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságával kapcsolatos, a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzésről az Európai Központi Bank válaszaival együtt | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2009/C 210/01

Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságával kapcsolatos, a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzésről az Európai Központi Bank válaszaival együtt

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 210/1

---

Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságával kapcsolatos, a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzésről az Európai Központi Bank válaszaival együtt

2009/C 210/01

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés

Az ellenőrzés hatóköre és az ellenőrzési megközelítés

Észrevételek

Reálisak voltak-e az EKB költségvetési előrejelzései?

Megfelelő szabályokat és eljárásokat alakított-e ki az EKB a költségvetési gazdálkodásra vonatkozóan?

Költségvetési szabályok és eljárások

A költségvetésnél és a tervezésnél használt informatikai rendszerek

Megfelelően alkalmazták-e a költségvetési gazdálkodási szabályokat és eljárásokat?

Költségvetési szabályok

Költségvetési tervezés

Költségvetési átcsoportosítások

Beszámolás a költségvetésről

Következtetések és ajánlások

Reálisak voltak-e az EKB költségvetési előrejelzései?

Megfelelő szabályokat és eljárásokat alakított-e ki az EKB a költségvetési gazdálkodásra vonatkozóan?

Megfelelően alkalmazták-e a költségvetési gazdálkodási szabályokat és eljárásokat?

BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Központi Bank (EKB – „a bank”) és az uniós tagállamok nemzeti központi bankjai alkotják együttesen a Központi Bankok Európai Rendszerét (KBER). A KBER elsődleges célja az árstabilitás fenntartása (1). Az EKB e cél érdekében végrehajtja az alapokmányában (2) meghatározott feladatait, és felel a tevékenységei, illetve pénzügyei irányításáért. Az Európai Központi Bank (EKB) gazdálkodásának működési hatékonyságát az Európai Számvevőszék a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 27. cikkének (2) bekezdése (3) értelmében ellenőrzi. A 2006-os pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzés témaköre az EKB költségvetési gazdálkodása volt. Az ellenőrök figyelembe vették a 2006–2008-as időszak vonatkozó fejleményeit is. A Számvevőszék az EKB működési hatékonyságának más kapcsolódó szempontjairól is végez ellenőrzéseket, ezek eredményei valószínűleg szintén 2009 folyamán jelennek meg. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Központi Bank (EKB – „a bank”) és az uniós tagállamok nemzeti központi bankjai alkotják együttesen a Központi Bankok Európai Rendszerét (KBER). A KBER elsődleges célja az árstabilitás fenntartása (1). Az EKB e cél érdekében végrehajtja az alapokmányában (2) meghatározott feladatait, és felel a tevékenységei, illetve pénzügyei irányításáért. Az Európai Központi Bank (EKB) gazdálkodásának működési hatékonyságát az Európai Számvevőszék a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 27. cikkének (2) bekezdése (3) értelmében ellenőrzi. A 2006-os pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzés témaköre az EKB költségvetési gazdálkodása volt. Az ellenőrök figyelembe vették a 2006–2008-as időszak vonatkozó fejleményeit is. A Számvevőszék az EKB működési hatékonyságának más kapcsolódó szempontjairól is végez ellenőrzéseket, ezek eredményei valószínűleg szintén 2009 folyamán jelennek meg.

| 2. | Az EKB költségvetési kiadásai a 2006-os és 2007-es pénzügyi évekre 326 millió, illetve 355 millió eurót tettek ki (lásd: 1. táblázat). Az EKB költségvetési hatósági feladatkörét a Kormányzótanács látja el. A Kormányzótanács fogadja el az EKB éves költségvetését az Igazgatóság (4) javaslata alapján. Az Igazgatóság általános felelősséggel tartozik a bank összes erőforrásának kezeléséért. Működési szinten a költségcentrumok vezetőinek (5) a feladata, hogy felhatalmazás alapján a hozzájuk tartozó költségcentrumot a bank szabályainak és eljárásainak megfelelően irányítsák. Az EE, Költségvetés és Szervezet Főigazgatóságon (az ábrán: DG-H) belüli költségvetési és projektosztály (angol rövidítése: BUP) központi felügyeleti szerepet tölt be, valamint tanácsokkal és segítséggel látja el a költségcentrumokat, hogy eredményesen és hatékonyan tervezhessék meg, illetve kezelhessék az erőforrásaikat. Az 1. ábra áttekinti a költségvetési folyamatban résztvevő főbb szereplőket.

  1. ábra –   A főbb EKB-szereplők feladatai a költségvetési folyamatában





  Forrás: Európai Számvevőszék. |
| --- | --- |

2.

Az EKB költségvetési kiadásai a 2006-os és 2007-es pénzügyi évekre 326 millió, illetve 355 millió eurót tettek ki (lásd: 1. táblázat). Az EKB költségvetési hatósági feladatkörét a Kormányzótanács látja el. A Kormányzótanács fogadja el az EKB éves költségvetését az Igazgatóság (4) javaslata alapján. Az Igazgatóság általános felelősséggel tartozik a bank összes erőforrásának kezeléséért. Működési szinten a költségcentrumok vezetőinek (5) a feladata, hogy felhatalmazás alapján a hozzájuk tartozó költségcentrumot a bank szabályainak és eljárásainak megfelelően irányítsák. Az EE, Költségvetés és Szervezet Főigazgatóságon (az ábrán: DG-H) belüli költségvetési és projektosztály (angol rövidítése: BUP) központi felügyeleti szerepet tölt be, valamint tanácsokkal és segítséggel látja el a költségcentrumokat, hogy eredményesen és hatékonyan tervezhessék meg, illetve kezelhessék az erőforrásaikat. Az 1. ábra áttekinti a költségvetési folyamatban résztvevő főbb szereplőket.

1. ábra –   A főbb EKB-szereplők feladatai a költségvetési folyamatában

Image

Forrás: Európai Számvevőszék.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS AZ ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS

| 3. | A Számvevőszék ellenőrzésének fő célja az volt, hogy felmérje az EKB költségvetési gazdálkodásának működési hatékonyságát a következő három kérdés megválaszolásával:






  — | Reálisak voltak-e az EKB költségvetési előrejelzései? |
| --- | --- | --- |

3.

A Számvevőszék ellenőrzésének fő célja az volt, hogy felmérje az EKB költségvetési gazdálkodásának működési hatékonyságát a következő három kérdés megválaszolásával:

—

Reálisak voltak-e az EKB költségvetési előrejelzései?

| — | Megfelelő szabályokat és eljárásokat alakított-e ki az EKB a költségvetési gazdálkodásra vonatkozóan? |
| --- | --- |

—

Megfelelő szabályokat és eljárásokat alakított-e ki az EKB a költségvetési gazdálkodásra vonatkozóan?

| — | Megfelelően alkalmazták-e a költségvetési gazdálkodási szabályokat és eljárásokat? |
| --- | --- |

—

Megfelelően alkalmazták-e a költségvetési gazdálkodási szabályokat és eljárásokat?

| 4. | Az ellenőrzés keretében az ellenőrök értékelték az EKB költségvetési eljárásának különböző szakaszaira vonatkozó EKB-szabályokat és eljárásokat, valamint megvizsgálták azok alkalmazását a 2006-os és 2007-es költségvetési évekre vonatkozóan. Felülvizsgálták továbbá, hogy miként alakult az EKB költségvetési gyakorlata 2008 első felében. Ezenfelül, hogy az EKB költségvetési előrejelzéseit értékelhessék, áttekintették a 2006-os és 2007-es költségvetési évekre vonatkozó rendszeres és projektkiadások költségvetési végrehajtását. |
| --- | --- |

4.

Az ellenőrzés keretében az ellenőrök értékelték az EKB költségvetési eljárásának különböző szakaszaira vonatkozó EKB-szabályokat és eljárásokat, valamint megvizsgálták azok alkalmazását a 2006-os és 2007-es költségvetési évekre vonatkozóan. Felülvizsgálták továbbá, hogy miként alakult az EKB költségvetési gyakorlata 2008 első felében. Ezenfelül, hogy az EKB költségvetési előrejelzéseit értékelhessék, áttekintették a 2006-os és 2007-es költségvetési évekre vonatkozó rendszeres és projektkiadások költségvetési végrehajtását.

| 5. | A szabályok és eljárások helyes alkalmazásának felmérése érdekében a 17 üzleti terület több mint 100 költségcentrumából öt terület 10 költségcentrumát vizsgáltak felül (6). A költségvetési eljárás vizsgált szempontjai a tervezésre, a költségvetési átcsoportosításokra és a beszámolóra vonatkoztak. |
| --- | --- |

5.

A szabályok és eljárások helyes alkalmazásának felmérése érdekében a 17 üzleti terület több mint 100 költségcentrumából öt terület 10 költségcentrumát vizsgáltak felül (6). A költségvetési eljárás vizsgált szempontjai a tervezésre, a költségvetési átcsoportosításokra és a beszámolóra vonatkoztak.

ÉSZREVÉTELEK

Reálisak voltak-e az EKB költségvetési előrejelzései?

| 6. | A költségvetés felhasználásának mértéke a költségvetési eljárás megfelelőségének egyik mutatója. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 2006-ban és 2007-ben milyen mértékű volt a költségvetés felhasználása (7), és elemezte a jelentős fel nem használás okait, hogy megállapíthassa, hogy a költségvetési előrejelzések reálisak voltak-e. Mind a 2006-os, mind a 2007-es költségvetési évben a teljes felhasznált költségvetés a felülvizsgált költségvetés 92 %-ának felelt meg (lásd: 1. táblázat). A szervezeti egységek rendszeres kiadásainál, valamint „a bank működtetése” költségvetési szakasznál a költségvetési előrejelzések elég reálisak voltak. A „projektek” és „a bank alakítása/fejlesztése” szakaszoknál a kihasználtság mértéke viszont csak 65 %, illetve 82 % volt. A kihasználtsághiány elsősorban a projektvégrehajtásban bekövetkező késedelmekből adódott. A 2006-ban befejezett 14 nagyprojekt 43 %-a, illetve a 2007-ben befejezett 15 nagyprojekt 40 %-a esetében jelentős késedelmek merültek fel. Amint a Számvevőszék a 2000-es (8) és 2003-as (9) pénzügyi évre vonatkozó jelentéseiben már megállapította, a projekteknél akkor fordulnak elő ismétlődően és viszonylag gyakran késedelmek, amikor a kezdeti projektterv irreálisnak bizonyul.

  1. táblázat –   Az EKB költségvetésének végrehajtása 2006-ban és 2007-ben


  Forrás: Európai Központi Bank és Európai Számvevőszék

  2006











  Költségvetési tevékenységek | Eredeti költségvetés
  (millió EUR) | Féléves felülvizsgált költségvetés
  (millió EUR) | Év végi tényleges kiadások
  (millió EUR) | Felhasznált költségvetés
  (Eredeti költségvetés) | Felhasznált költségvetés
  (Évközbeni költségvetés) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szervezeti egységek | 311 | 300 | 283 | 91 % | 94 % |
| Projektek | 35 | 30 | 20 | 56 % | 65 % |
| Speciális tevékenységek | 25 | 25 | 23 | 90 % | 89 % |
| Összesen | 371 | 355 | 326 | 88 % | 92 % |

6.

A költségvetés felhasználásának mértéke a költségvetési eljárás megfelelőségének egyik mutatója. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 2006-ban és 2007-ben milyen mértékű volt a költségvetés felhasználása (7), és elemezte a jelentős fel nem használás okait, hogy megállapíthassa, hogy a költségvetési előrejelzések reálisak voltak-e. Mind a 2006-os, mind a 2007-es költségvetési évben a teljes felhasznált költségvetés a felülvizsgált költségvetés 92 %-ának felelt meg (lásd: 1. táblázat). A szervezeti egységek rendszeres kiadásainál, valamint „a bank működtetése” költségvetési szakasznál a költségvetési előrejelzések elég reálisak voltak. A „projektek” és „a bank alakítása/fejlesztése” szakaszoknál a kihasználtság mértéke viszont csak 65 %, illetve 82 % volt. A kihasználtsághiány elsősorban a projektvégrehajtásban bekövetkező késedelmekből adódott. A 2006-ban befejezett 14 nagyprojekt 43 %-a, illetve a 2007-ben befejezett 15 nagyprojekt 40 %-a esetében jelentős késedelmek merültek fel. Amint a Számvevőszék a 2000-es (8) és 2003-as (9) pénzügyi évre vonatkozó jelentéseiben már megállapította, a projekteknél akkor fordulnak elő ismétlődően és viszonylag gyakran késedelmek, amikor a kezdeti projektterv irreálisnak bizonyul.

1. táblázat –   Az EKB költségvetésének végrehajtása 2006-ban és 2007-ben

Forrás: Európai Központi Bank és Európai Számvevőszék

2006

Költségvetési tevékenységek

Eredeti költségvetés

(millió EUR)

Féléves felülvizsgált költségvetés

(millió EUR)

Év végi tényleges kiadások

(millió EUR)

Felhasznált költségvetés

(Eredeti költségvetés)

Felhasznált költségvetés

(Évközbeni költségvetés)

Szervezeti egységek

311

300

283

91 %

94 %

Projektek

35

30

20

56 %

65 %

Speciális tevékenységek

25

25

23

90 %

89 %

Összesen

371

355

326

88 %

92 %

2007

| Költségvetési tevékenységek | Eredeti költségvetés
  (millió EUR) | Felülvizsgált költségvetés
  (millió EUR) | Év végi tényleges kiadások
  (millió EUR) | Felhasznált költségvetés
  (Eredeti költségvetés) | Felhasznált költségvetés
  (Felülvizsgált költségvetés) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A bank működtetése | 317 | 317 | 298 | 94 % | 94 % |
| A bank alakítása/fejlesztése | 58 | 69 | 57 | 97 % | 82 % |
| Összesen | 375 | 386 | 355 | 95 % | 92 % |

Költségvetési tevékenységek

Eredeti költségvetés

(millió EUR)

Felülvizsgált költségvetés

(millió EUR)

Év végi tényleges kiadások

(millió EUR)

Felhasznált költségvetés

(Eredeti költségvetés)

Felhasznált költségvetés

(Felülvizsgált költségvetés)

A bank működtetése

317

317

298

94 %

94 %

A bank alakítása/fejlesztése

58

69

57

97 %

82 %

Összesen

375

386

355

95 %

92 %

Megfelelő szabályokat és eljárásokat alakított-e ki az EKB a költségvetési gazdálkodásra vonatkozóan?

Költségvetési szabályok és eljárások

| 7. | A Számvevőszék felmérte az EKB költségvetési gazdálkodásra vonatkozó szabályainak és eljárásainak megfelelőségét azáltal, hogy megvizsgálta a bank költségvetési tervezésre, felügyeletre és beszámolásra kialakított szabályainak és eljárásainak teljességét és érthetőségét. A 2002-es pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki jelentés arra ösztönző ajánlása (10) ellenére, hogy az EKB törekedjék tovább a költségvetési gazdálkodási és felügyeleti eljárások egyetlen naprakész dokumentumba foglalására, 2007 közepén a különféle költségvetési szabályok és eljárások még mindig egy sor különböző adminisztratív közlemény és feljegyzés között aprózódtak szét. Ez fokozta a következetlenség kockázatát. 2007-ben a szabályokra és politikákra vonatkozó közlemények és feljegyzések egy részét összevonták az Üzleti gyakorlati kézikönyvbe (angol rövidítése: BPH) (11). Az Igazgatóság ugyanezen év júliusában hivatalosan is elfogadta a kézikönyvet. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék felmérte az EKB költségvetési gazdálkodásra vonatkozó szabályainak és eljárásainak megfelelőségét azáltal, hogy megvizsgálta a bank költségvetési tervezésre, felügyeletre és beszámolásra kialakított szabályainak és eljárásainak teljességét és érthetőségét. A 2002-es pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki jelentés arra ösztönző ajánlása (10) ellenére, hogy az EKB törekedjék tovább a költségvetési gazdálkodási és felügyeleti eljárások egyetlen naprakész dokumentumba foglalására, 2007 közepén a különféle költségvetési szabályok és eljárások még mindig egy sor különböző adminisztratív közlemény és feljegyzés között aprózódtak szét. Ez fokozta a következetlenség kockázatát. 2007-ben a szabályokra és politikákra vonatkozó közlemények és feljegyzések egy részét összevonták az Üzleti gyakorlati kézikönyvbe (angol rövidítése: BPH) (11). Az Igazgatóság ugyanezen év júliusában hivatalosan is elfogadta a kézikönyvet.

| 8. | Egyidejűleg az EE, Költségvetés és Szervezet Főigazgatóság kibocsátotta „Az EKB költségvetési ciklusa: tervezési, nyomon követési és előrejelzési irányelvek és eljárások” c. dokumentumot (12). A különböző adminisztratív közlemények és feljegyzések összevonása két főbb dokumentumba pozitív fejleménynek bizonyult, mert így egyértelművé vált, hogy az EKB költségvetési gazdálkodási szabályaiban és eljárásaiban hogyan oszlanak meg a feladatok az EKB költségvetési döntéshozó szervei, illetve a költségvetési és projektosztály, valamint a költségcentrumok vezetői között. A szabályok és eljárások világosan leírják az EKB költségvetési eljárásait is, valamint azt, hogy mi a teendő a költségvetési ciklus egyes szakaszaiban. A fenti előrelépések ellenére az a tény, hogy a szabályok és eljárások még mindig nem érhetőek el egyetlen átfogó dokumentumban, továbbra is magában hordozza a következetlenség kockázatát (13). |
| --- | --- |

8.

Egyidejűleg az EE, Költségvetés és Szervezet Főigazgatóság kibocsátotta „Az EKB költségvetési ciklusa: tervezési, nyomon követési és előrejelzési irányelvek és eljárások” c. dokumentumot (12). A különböző adminisztratív közlemények és feljegyzések összevonása két főbb dokumentumba pozitív fejleménynek bizonyult, mert így egyértelművé vált, hogy az EKB költségvetési gazdálkodási szabályaiban és eljárásaiban hogyan oszlanak meg a feladatok az EKB költségvetési döntéshozó szervei, illetve a költségvetési és projektosztály, valamint a költségcentrumok vezetői között. A szabályok és eljárások világosan leírják az EKB költségvetési eljárásait is, valamint azt, hogy mi a teendő a költségvetési ciklus egyes szakaszaiban. A fenti előrelépések ellenére az a tény, hogy a szabályok és eljárások még mindig nem érhetőek el egyetlen átfogó dokumentumban, továbbra is magában hordozza a következetlenség kockázatát (13).

A költségvetésnél és a tervezésnél használt informatikai rendszerek

| 9. | 2006 júniusában döntés született a költségvetéshez és tervezéshez használt, házon belül kifejlesztett informatikai rendszer lecseréléséről egy új vállalati erőforrás-tervező (angol rövidítéssel: ERP) rendszerre. Az új rendszert 2006 szeptemberében telepítették azzal a céllal, hogy előállítsa a szükséges információkat a költségvetési ciklus egyes szakaszaihoz. A szolgáltatást végző vállalkozó azonban az ígért alkalmazások egy részét nem tudta rendelkezésre bocsátani, és annak ellenére, hogy kötelezettséget vállalt azok mihamarabbi biztosítására, 2008 közepéig nem történt jelentős előrelépés. |
| --- | --- |

9.

2006 júniusában döntés született a költségvetéshez és tervezéshez használt, házon belül kifejlesztett informatikai rendszer lecseréléséről egy új vállalati erőforrás-tervező (angol rövidítéssel: ERP) rendszerre. Az új rendszert 2006 szeptemberében telepítették azzal a céllal, hogy előállítsa a szükséges információkat a költségvetési ciklus egyes szakaszaihoz. A szolgáltatást végző vállalkozó azonban az ígért alkalmazások egy részét nem tudta rendelkezésre bocsátani, és annak ellenére, hogy kötelezettséget vállalt azok mihamarabbi biztosítására, 2008 közepéig nem történt jelentős előrelépés.

| 10. | Ennek eredményeképp a 2007-es és 2008-as költségvetési években is előfordult, hogy nem lehetett a bank valamennyi költségvetési szabályát és eljárását alkalmazni, különösen az adatfeldolgozásra (14), a felügyeletre és a beszámolásra vonatkozóan. A költségvetési alkalmazásokkal kapcsolatos főbb problémák külön megterhelték a költségvetési és projektosztályt is, mivel a rendszerhiányosságok hatásait pluszmunkával kellett enyhíteniük. Az ígért alkalmazások rendelkezésre bocsátásának elmaradása tehát az adminisztratív hatékonyság csökkenéséhez vezetett (15). |
| --- | --- |

10.

Ennek eredményeképp a 2007-es és 2008-as költségvetési években is előfordult, hogy nem lehetett a bank valamennyi költségvetési szabályát és eljárását alkalmazni, különösen az adatfeldolgozásra (14), a felügyeletre és a beszámolásra vonatkozóan. A költségvetési alkalmazásokkal kapcsolatos főbb problémák külön megterhelték a költségvetési és projektosztályt is, mivel a rendszerhiányosságok hatásait pluszmunkával kellett enyhíteniük. Az ígért alkalmazások rendelkezésre bocsátásának elmaradása tehát az adminisztratív hatékonyság csökkenéséhez vezetett (15).

Megfelelően alkalmazták-e a költségvetési gazdálkodási szabályokat és eljárásokat?

Költségvetési szabályok

| 11. | A Számvevőszék által vizsgált területekre vonatkozó költségvetési szabályokat (lásd: 5. bekezdés) rendeltetésszerűen alkalmazták mind központi (költségvetési és projektosztály), mind operatív szinten (költségcentrumok). A vizsgált 10 költségcentrum közül csak egyben nem alkalmazták helyesen a költségvetés felügyeletére, illetve a költségvetési kontrollra vonatkozó szabályokat. Ebből adódóan ennél a költségcentrumnál feltáratlanul maradtak helytelen költségvetési tételek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék által vizsgált területekre vonatkozó költségvetési szabályokat (lásd: 5. bekezdés) rendeltetésszerűen alkalmazták mind központi (költségvetési és projektosztály), mind operatív szinten (költségcentrumok). A vizsgált 10 költségcentrum közül csak egyben nem alkalmazták helyesen a költségvetés felügyeletére, illetve a költségvetési kontrollra vonatkozó szabályokat. Ebből adódóan ennél a költségcentrumnál feltáratlanul maradtak helytelen költségvetési tételek.

Költségvetési tervezés

| 12. | A költségvetés tervezési szakaszában a költségcentrumok vezetői pénzügyi forrásokra irányuló kérelmeket nyújtanak be. A kérelmeket a költségvetési és projektosztály bírálja el. Mind a 2006-os, mind a 2007-es költségvetési évben bizonyos kiadási tételekre központilag előírt költségvetési megszorítások vonatkoztak az összes költségcentrumnál. Mivel azonban a megszorítások egyenlő arányúak voltak, azokat sem a végrehajtásra kiválasztott tevékenységek, sem a szervezeti egységek által kitűzött célok nem befolyásolták. |
| --- | --- |

12.

A költségvetés tervezési szakaszában a költségcentrumok vezetői pénzügyi forrásokra irányuló kérelmeket nyújtanak be. A kérelmeket a költségvetési és projektosztály bírálja el. Mind a 2006-os, mind a 2007-es költségvetési évben bizonyos kiadási tételekre központilag előírt költségvetési megszorítások vonatkoztak az összes költségcentrumnál. Mivel azonban a megszorítások egyenlő arányúak voltak, azokat sem a végrehajtásra kiválasztott tevékenységek, sem a szervezeti egységek által kitűzött célok nem befolyásolták.

Költségvetési átcsoportosítások

| 13. | Havi eljárásaik keretében a költségcentrumok vezetőinek kell biztosítaniuk, hogy az egyes tevékenységeknél az azokra elkülönített költségvetést ne lépjék túl. Ha több pénzforrásra van szükség, költségvetési átcsoportosításokra kerülhet sor. Az ilyen átcsoportosítások célja:






  — | az eredeti, jóváhagyott költségvetésben nem szereplő, további pénzügyi források biztosítása, vagy |
| --- | --- | --- |

13.

Havi eljárásaik keretében a költségcentrumok vezetőinek kell biztosítaniuk, hogy az egyes tevékenységeknél az azokra elkülönített költségvetést ne lépjék túl. Ha több pénzforrásra van szükség, költségvetési átcsoportosításokra kerülhet sor. Az ilyen átcsoportosítások célja:

—

az eredeti, jóváhagyott költségvetésben nem szereplő, további pénzügyi források biztosítása, vagy

| — | a tervezett tevékenységekben bekövetkező változások miatt a pénzeszközök újraelosztása a költségcentrumok között. |
| --- | --- |

—

a tervezett tevékenységekben bekövetkező változások miatt a pénzeszközök újraelosztása a költségcentrumok között.

| 14. | A költségvetési átcsoportosítási kérelmeket azok jellegétől, illetve összegétől függően különböző vezetői szinteken hagyják jóvá. A Számvevőszék 30 költségvetési átcsoportosítást (16) vizsgált meg a 2006-os, illetve a 2007-es költségvetési évből. Három átcsoportosítási kérelem esetében nem megfelelő szinten történt a jóváhagyás, azaz hiányzott a szükséges engedélyezés. A három eset közül egyben a költségvetési átcsoportosításra irányuló kérelmet az Igazgatóság helyett a projektirányító-bizottság hagyta jóvá. |
| --- | --- |

14.

A költségvetési átcsoportosítási kérelmeket azok jellegétől, illetve összegétől függően különböző vezetői szinteken hagyják jóvá. A Számvevőszék 30 költségvetési átcsoportosítást (16) vizsgált meg a 2006-os, illetve a 2007-es költségvetési évből. Három átcsoportosítási kérelem esetében nem megfelelő szinten történt a jóváhagyás, azaz hiányzott a szükséges engedélyezés. A három eset közül egyben a költségvetési átcsoportosításra irányuló kérelmet az Igazgatóság helyett a projektirányító-bizottság hagyta jóvá.

Beszámolás a költségvetésről

| 15. | A költségvetési és projektosztály havi táblázatban számol be a költségcentrumoknak, amelyben szervezeti egységek szerint összesíti az előző hónap fontosabb költségvetési és emberi erőforrással kapcsolatos adatait. Ebben a havi jelentésben az információk minősége összességében megfelelő volt. Az ellenőrök megállapítása szerint ugyanakkor az információkat annyira késve küldték meg a költségcentrumoknak, hogy a vezetés számára nem állt mindig időben rendelkezésre naprakész információ. |
| --- | --- |

15.

A költségvetési és projektosztály havi táblázatban számol be a költségcentrumoknak, amelyben szervezeti egységek szerint összesíti az előző hónap fontosabb költségvetési és emberi erőforrással kapcsolatos adatait. Ebben a havi jelentésben az információk minősége összességében megfelelő volt. Az ellenőrök megállapítása szerint ugyanakkor az információkat annyira késve küldték meg a költségcentrumoknak, hogy a vezetés számára nem állt mindig időben rendelkezésre naprakész információ.

| 16. | A költségvetési és projektosztály felel a Kormányzótanács és az Igazgatóság költségvetési információkkal való ellátásáért is. Évente három fő költségvetési beszámoló (17) készül, valamint kérésre ad-hoc jelleggel is szolgáltatnak költségvetési információt. 2006-tól 2008-ig a nyújtott költségvetési információk szerkezetüket tekintve összességében nem változtak, de a mennyiségük és minőségük jelentősen javult. |
| --- | --- |

16.

A költségvetési és projektosztály felel a Kormányzótanács és az Igazgatóság költségvetési információkkal való ellátásáért is. Évente három fő költségvetési beszámoló (17) készül, valamint kérésre ad-hoc jelleggel is szolgáltatnak költségvetési információt. 2006-tól 2008-ig a nyújtott költségvetési információk szerkezetüket tekintve összességében nem változtak, de a mennyiségük és minőségük jelentősen javult.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Reálisak voltak-e az EKB költségvetési előrejelzései?

| 17. | Az EKB kellően reálisan becsülte fel a szervezeti egységek rendszeres kiadásai alapján a költségvetési szükségleteit, és a 2006-os és 2007-es költségvetési években viszonylag magas költségvetési kihasználtságot ért el. Egyes tevékenységeknél, például a „projektek” és „a bank alakítása/fejlesztése” területén azonban a költségvetési előrejelzések irreálisnak bizonyultak, mivel jelentős késedelmek merültek fel a projektek végrehajtásában 2006-ban, illetve kisebb mértékben 2007-ben is. |
| --- | --- |

17.

Az EKB kellően reálisan becsülte fel a szervezeti egységek rendszeres kiadásai alapján a költségvetési szükségleteit, és a 2006-os és 2007-es költségvetési években viszonylag magas költségvetési kihasználtságot ért el. Egyes tevékenységeknél, például a „projektek” és „a bank alakítása/fejlesztése” területén azonban a költségvetési előrejelzések irreálisnak bizonyultak, mivel jelentős késedelmek merültek fel a projektek végrehajtásában 2006-ban, illetve kisebb mértékben 2007-ben is.

Megfelelő szabályokat és eljárásokat alakított-e ki az EKB a költségvetési gazdálkodásra vonatkozóan?

| 18. | Az EKB a költségvetési gazdálkodásra vonatkozó szabályait és eljárásait összességében megfelelően alakította ki. A szabályok kijelölik a bank költségvetési gazdálkodási eljárásainak a keretét, és világosan meghatározzák az eljárás valamennyi szakaszára vonatkozóan a szerepeket, a feladatokat és a várt eredményeket. Az, hogy 2007-ben két fő dokumentumban egyesítették a különböző adminisztratív közleményeket és feljegyzéseket, pozitív fejlemény volt. Abból azonban, hogy két dokumentum létezik, ellentmondások adódhatnak. |
| --- | --- |

18.

Az EKB a költségvetési gazdálkodásra vonatkozó szabályait és eljárásait összességében megfelelően alakította ki. A szabályok kijelölik a bank költségvetési gazdálkodási eljárásainak a keretét, és világosan meghatározzák az eljárás valamennyi szakaszára vonatkozóan a szerepeket, a feladatokat és a várt eredményeket. Az, hogy 2007-ben két fő dokumentumban egyesítették a különböző adminisztratív közleményeket és feljegyzéseket, pozitív fejlemény volt. Abból azonban, hogy két dokumentum létezik, ellentmondások adódhatnak.

| 19. | Annak következtében, hogy a szolgáltató a kért alkalmazások egy részét nem tudta biztosítani, a költségvetési eljárás támogatásához használt ERP-rendszer végrehajtásában jelentős hiányosságok és késedelmek jelentkeztek. Ez az adminisztratív hatékonyság csökkenéséhez vezetett, mivel a hiányzó alkalmazások pótlása jelentős pluszmunkát igényelt. |
| --- | --- |

19.

Annak következtében, hogy a szolgáltató a kért alkalmazások egy részét nem tudta biztosítani, a költségvetési eljárás támogatásához használt ERP-rendszer végrehajtásában jelentős hiányosságok és késedelmek jelentkeztek. Ez az adminisztratív hatékonyság csökkenéséhez vezetett, mivel a hiányzó alkalmazások pótlása jelentős pluszmunkát igényelt.

Megfelelően alkalmazták-e a költségvetési gazdálkodási szabályokat és eljárásokat?

| 20. | A költségvetési szabályok és eljárások alkalmazása általában kielégítő volt, kivéve a költségvetési átcsoportosításokat, ahol az engedélyezés szintjén előfordultak hibák. A költségvetési tervezési és beszámolási eljárások megfelelőek voltak. Az EKB költségvetési beszámolóiban szolgáltatott információk minősége sokat javult a 2006–2008-as időszakban. |
| --- | --- |

20.

A költségvetési szabályok és eljárások alkalmazása általában kielégítő volt, kivéve a költségvetési átcsoportosításokat, ahol az engedélyezés szintjén előfordultak hibák. A költségvetési tervezési és beszámolási eljárások megfelelőek voltak. Az EKB költségvetési beszámolóiban szolgáltatott információk minősége sokat javult a 2006–2008-as időszakban.

| 21. | A Számvevőszék javasolja, hogy az EKB:






  — | elemezze a projektkésedelmek okait, és javasoljon intézkedéseket a projektekkel kapcsolatos költségvetés-tervezés javítására; |
| --- | --- | --- |

21.

A Számvevőszék javasolja, hogy az EKB:

—

elemezze a projektkésedelmek okait, és javasoljon intézkedéseket a projektekkel kapcsolatos költségvetés-tervezés javítására;

| — | vonja össze egy dokumentumba a költségvetési szabályokat és eljárásokat; |
| --- | --- |

—

vonja össze egy dokumentumba a költségvetési szabályokat és eljárásokat;

| — | dolgozzon ki cselekvési tervet az ERP-rendszer végrehajtása során észlelt problémák megoldására; |
| --- | --- |

—

dolgozzon ki cselekvési tervet az ERP-rendszer végrehajtása során észlelt problémák megoldására;

| — | erősítse meg a kontrolleljárásokat a költségvetési átcsoportosítások területén. |
| --- | --- |

—

erősítse meg a kontrolleljárásokat a költségvetési átcsoportosítások területén.

Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2009. július 15–16-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

A Számvevőszék nevében

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  Az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 105. cikkének (1) bekezdése.

1

(2)  A KBER és az EKB alapokmánya a Szerződéshez csatolt egyik jegyzőkönyv.

2

(3)  A 27. cikk (2) bekezdése szerint: „E szerződés 248. cikkének rendelkezéseit csak az EKB gazdálkodása működési hatékonyságának vizsgálatára kell alkalmazni”. Az Európai Központi Bankra vonatkozó intézményi rendelkezések az EK-Szerződés 112-115. cikkében szerepelnek.

3

(4)  Az Európai Központi Bank határozata (2004. február 19.) az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról (EKB/2004/2), 15. cikk (1) bekezdése (HL L 80., 2004.3.18., 33. o.).

4

(5)  Költségcentrumot vezetnek a következők: a szervezeti egységek vezetői, az osztályvezetők és/vagy a projektmenedzserek.

5

(6)  Az öt üzleti területet és a 10 költségcentrumot a pénzügyi jelentőségük alapján választották ki.

6

(7)  A 2007-es költségvetési évtől kezdve az EKB a korábbi három pillérjét („üzleti egységek”, „projektek” és „speciális tevékenységek”) két pillérre („a bank működtetése” és „a bank alakítása/fejlesztése”) szűkítette. A 2006-os költségvetés „üzleti egységek” szakasza „a bank működtetése” részbe, a „projektek” szakasz pedig „a bank alakítása/fejlesztése” részbe került. A 2006-os költségvetés „speciális tevékenységek” szakasza az érintett tevékenységek jellegétől függően megoszlott a két új pillér között.

7

(8)  HL C 341., 2001.12.4., 3. o.

8

(9)  HL C 286., 2004.11.23., 13. o.

9

(10)  HL C 45., 2004.2.20., 27. o.

10

(11)  Az Üzleti gyakorlati kézikönyv (Business PractIce Handbook) olyan témákkal kapcsolatos szabályok és politikák gyűjteménye, mint a dokumentumok kezelése, az engedélyezési szintek, a költségvetési témakörök, a közbeszerzés, az üzleti utak, az információs biztonság, stb.

11

Business PractIce Handbook

(12)  „Az EKB költségvetési ciklusa: tervezési, nyomon követési és előrejelzési irányelvek és eljárások” c. dokumentum részletesen kifejti a költségvetési alapelveket és folyamatokat, valamint a főbb résztvevők szerepét és feladatait.

12

(13)  Például a BPH szerint igazgatósági jóváhagyásra a 211 000 EUR feletti költségvetési átcsoportosításoknál van szükség, míg „Az EKB költségvetési ciklusa” dokumentumban 200 000 eurós határ szerepel.

13

(14)  Például nem lehetett többé nyomon követni a kötelezettségvállalásokat a rendszerben. Ez fokozta a kettős kifizetések kockázatát.

14

(15)  Például a hibátlan feldolgozás érdekében elvileg automatizált kontrollokat kézileg kellett végrehajtani, illetve a költségcentrumok vezetőinek nyújtott adatok pontossága érdekében a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentéseket a rendszeralkalmazások használata nélkül kellett összeállítani.

15

(16)  Az 5. bekezdésben említett 10 költségcentrumok közül.

16

(17)  A három fő költségvetési beszámoló a következő: a költségvetés benyújtásáról szóló beszámoló, a féléves költségvetési előrejelzési beszámoló és az év végi költségvetési felügyeleti beszámoló.

17

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÁLASZA

Az Európai Központi Bank (EKB) örömmel fogadja az Európai Számvevőszék 2006-os pénzügyi évet vizsgáló jelentését, egyszersmind üdvözli a Számvevőszék észrevételeit és jobbító szándékú ajánlásait. Jelentésében a Számvevőszék elismerte, hogy a bank költségvetési gazdálkodásra vonatkozó szabályait és eljárásait összességében megfelelően alakította ki, továbbá, hogy e szabályok és eljárások alkalmazása általában kielégítő.

Az EKB tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételeit és jobbító szándékú ajánlásait. A bank két bekezdéshez és a négy ajánláshoz a következő megjegyzéseket fűzi:

9. bekezdés: Miközben az EKB emlékeztet az olyan egész szervezetet átfogó programok, mint a vállalati erőforrás-tervező (Enterprise Resource Planning – ERP) rendszer összetettségére, tájékoztatja a Számvevőszéket arról, hogy a bank legnagyobb megelégedésére 2008 végéig elkészültek a hiányzó költségvetési alkalmazások.

12. bekezdés: Az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy a központilag előírt költségvetési megszorításokat olyan hatékonyan hajtotta végre, hogy lehetővé vált a költségvetési kiadások még szigorúbb kordában tartása. A megszorítások nyomán felszabaduló források a rendkívüli biztonsági tartalékba kerültek, ahonnan szakmailag indokolt esetben hívtak le belőlük. Az intézkedést az EKB költségvetési ügyekben érintett partnerei – a Költségvetési Bizottság, az Igazgatóság és a Kormányzótanács – támogatták.

1. ajánlás: Az EKB elfogadja az ajánlást, és ennek megfelelően 2009-ben át fogja tekinteni a projektekkel kapcsolatos költségvetés-tervezési eljárásokat, hogy meghatározza a folyamat tökéletesítésének lehetséges területeit.

Hangsúlyozza továbbá, hogy a projektköltségvetésekbe számos becslés van beépítve, és a rendes adminisztratív jellegű költségvetésekhez képest nagyfokú bizonytalanság övezi őket. A projektek gyakran banktól független tényezők miatt késnek, ami szintén befolyásolja megvalósításukat.

2. ajánlás: Az EKB elfogadja az ajánlást, és ennek megfelelően össze fogja vonni a kérdéses eljárásokat.

3. ajánlás: Az EKB tudomásul veszi az észrevételeket, és már foganatosított is intézkedéseket, hogy az ERP megvalósítása során észlelt problémákat minél hamarabb sikerüljön feltárni és megoldani.

4. ajánlás: Az ERP üzembe helyezése nyomán az átcsoportosítási eljárást az „igény szerinti elõrejelzés” (on-demand forecasting exercise) váltotta fel, amelyet havonta végeznek el.

Az EKB 2009 végéig valamennyi ajánlást átülteti a gyakorlatba.

---