# Az Európai Unió C 307/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 307 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. augusztus 31. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 307

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. augusztus 31.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Rendszerkockázati Testület |
| 2023/C 307/01 | Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2023. július 6.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (ERKT/2023/4) | 1 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Rendszerkockázati Testület

2023/C 307/01

Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2023. július 6.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (ERKT/2023/4)

1

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 307/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10862 – OLIN / MITSUI / BWA JV) (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 307/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.11065 – SAMSKIP / DUISPORT / TX LOGISTIK / ZIEL TERMINAL) (
  1
  ) | 18 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2023/C 307/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10862 – OLIN / MITSUI / BWA JV) (
  1
  )

1

17

2023/C 307/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.11065 – SAMSKIP / DUISPORT / TX LOGISTIK / ZIEL TERMINAL) (
  1
  )

1

18

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI KÖZPONTI BANK |
| 2023/C 307/04 | Az Európai Központi Bank véleménye (2023. július 5.) az uniós válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer módosításairól (CON/2023/19) | 19 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI KÖZPONTI BANK

2023/C 307/04

Az Európai Központi Bank véleménye (2023. július 5.) az uniós válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer módosításairól (CON/2023/19)

19

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 307/05 | Euroátváltási árfolyamok – 2023. augusztus 30. | 34 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2023/C 307/05

Euroátváltási árfolyamok – 2023. augusztus 30.

34

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 307/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.11214 – MUBADALA CAPITAL / FORTRESS MANAGEMENT / FIG) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 307/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.11229 – MFE-MEDIAFOREUROPE / PROSIEBENSAT1) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 37 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 307/08 | A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek ágazatában egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy egy oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás jóváhagyott standard módosításának a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6b. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett közzététele | 38 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2023/C 307/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.11214 – MUBADALA CAPITAL / FORTRESS MANAGEMENT / FIG) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

35

2023/C 307/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.11229 – MFE-MEDIAFOREUROPE / PROSIEBENSAT1) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

37

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2023/C 307/08

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek ágazatában egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy egy oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás jóváhagyott standard módosításának a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6b. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett közzététele

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Rendszerkockázati Testület

| 2023.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/1

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2023. július 6.)

a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról

(ERKT/2023/4)

(2023/C 307/01)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak IX. mellékletére,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 3. és 16–18. cikkére,

tekintettel a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 458. cikke (8) bekezdésére,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4) és különösen annak VII. címe 4. fejezetének II. szakaszára,

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 európai rendszerkockázati testületi határozatra (5) és különösen annak 18–20. cikkére,

mivel:

| (1) | Az eredményes és következetes nemzeti makroprudenciális politikai intézkedések biztosítása érdekében fontos, hogy az uniós jog által előírt elismerést önkéntes viszonosság egészítse ki. |
| --- | --- |

(1)

Az eredményes és következetes nemzeti makroprudenciális politikai intézkedések biztosítása érdekében fontos, hogy az uniós jog által előírt elismerést önkéntes viszonosság egészítse ki.

| (2) | A makroprudenciális politikai intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosság ERKT/2015/2 európai rendszerkockázati testületi ajánlásban (6) meghatározott keretének célja annak biztosítása, hogy a valamely tagállamban aktivált minden kitettségalapú makroprudenciális politikai intézkedés tekintetében a többi tagállamban viszonosságot biztosítsanak. |
| --- | --- |

(2)

A makroprudenciális politikai intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosság ERKT/2015/2 európai rendszerkockázati testületi ajánlásban (6) meghatározott keretének célja annak biztosítása, hogy a valamely tagállamban aktivált minden kitettségalapú makroprudenciális politikai intézkedés tekintetében a többi tagállamban viszonosságot biztosítsanak.

| (3) | Az ERKT/2017/4 európai rendszerkockázati testületi ajánlás (7) az érintett aktiváló hatóság számára azt ajánlja, hogy amikor az Európai Rendszerkockázati Testülethez (ERKT) viszonosság iránti kérelmet nyújt be, javasoljon a jelentős jellegre vonatkozó maximális küszöbértéket, amely alatt egy adott pénzügyi szolgáltatónak az azonosított makroprudenciális kockázattal szemben abban az országban fennálló kitettsége, ahol az aktiváló hatóság a makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazza, nem jelentősnek tekinthető. Az ERKT eltérő küszöbértéket javasolhat, amennyiben ezt szükségesnek tartja. |
| --- | --- |

(3)

Az ERKT/2017/4 európai rendszerkockázati testületi ajánlás (7) az érintett aktiváló hatóság számára azt ajánlja, hogy amikor az Európai Rendszerkockázati Testülethez (ERKT) viszonosság iránti kérelmet nyújt be, javasoljon a jelentős jellegre vonatkozó maximális küszöbértéket, amely alatt egy adott pénzügyi szolgáltatónak az azonosított makroprudenciális kockázattal szemben abban az országban fennálló kitettsége, ahol az aktiváló hatóság a makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazza, nem jelentősnek tekinthető. Az ERKT eltérő küszöbértéket javasolhat, amennyiben ezt szükségesnek tartja.

| (4) | 2018. december 31-étől kezdődően a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló módszert (IRB-módszer) használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően vonatkozik egy hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagára. Ez a szigorúbb nemzeti intézkedés 2023. december 31-ig alkalmazandó, és az ERKT igazgatótanácsa 2019. január 15-én úgy határozott (8), hogy ezt a szigorúbb nemzeti intézkedést felveszi azon makroprudenciális politikai intézkedések listájára, amelyek tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlás alapján a viszonosság biztosítása ajánlott. |
| --- | --- |

(4)

2018. december 31-étől kezdődően a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló módszert (IRB-módszer) használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően vonatkozik egy hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagára. Ez a szigorúbb nemzeti intézkedés 2023. december 31-ig alkalmazandó, és az ERKT igazgatótanácsa 2019. január 15-én úgy határozott (8), hogy ezt a szigorúbb nemzeti intézkedést felveszi azon makroprudenciális politikai intézkedések listájára, amelyek tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlás alapján a viszonosság biztosítása ajánlott.

| (5) | 2023. szeptember 30-i hatállyal a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre vonatkozik egy hitelintézet-specifikus, 35 %-os alsó korlát az egyes, kereskedelmi ingatlannal fedezett svédországi vállalati kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagára, valamint egy hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát az egyes, lakóingatlannal fedezett svédországi vállalati kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagára az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően. A szigorúbb nemzeti intézkedést két évig kell alkalmazni azzal, hogy ez meghosszabbítható, vagy (ha ez korábban következik be) a makroprudenciális vagy rendszerszintű kockázatok megszűnéséig. |
| --- | --- |

(5)

2023. szeptember 30-i hatállyal a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre vonatkozik egy hitelintézet-specifikus, 35 %-os alsó korlát az egyes, kereskedelmi ingatlannal fedezett svédországi vállalati kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagára, valamint egy hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát az egyes, lakóingatlannal fedezett svédországi vállalati kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagára az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően. A szigorúbb nemzeti intézkedést két évig kell alkalmazni azzal, hogy ez meghosszabbítható, vagy (ha ez korábban következik be) a makroprudenciális vagy rendszerszintű kockázatok megszűnéséig.

| (6) | 2023. május 12-én a Finansinspektionen (a svéd pénzügyi felügyeleti hatóság) az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (8) bekezdése alapján arra irányuló kérelmet nyújtott be az ERKT-hoz, hogy ajánlja a fent említett makroprudenciális szakpolitikai intézkedés tekintetében a viszonosság biztosítását. Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően Svédországban alkalmazott makroprudenciális politikai intézkedés végrehajtásából esetlegesen eredő, elszivárgások és szabályozási arbitrázs formájában megmutatkozó határokon átnyúló kedvezőtlen hatások kialakulásának megakadályozása érdekében az ERKT igazgatótanácsa úgy döntött, hogy az intézkedést felveszi azon makroprudenciális politikai intézkedések listájára, amelyek tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlás alapján a viszonosság biztosítása ajánlott. |
| --- | --- |

(6)

2023. május 12-én a Finansinspektionen (a svéd pénzügyi felügyeleti hatóság) az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (8) bekezdése alapján arra irányuló kérelmet nyújtott be az ERKT-hoz, hogy ajánlja a fent említett makroprudenciális szakpolitikai intézkedés tekintetében a viszonosság biztosítását. Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően Svédországban alkalmazott makroprudenciális politikai intézkedés végrehajtásából esetlegesen eredő, elszivárgások és szabályozási arbitrázs formájában megmutatkozó határokon átnyúló kedvezőtlen hatások kialakulásának megakadályozása érdekében az ERKT igazgatótanácsa úgy döntött, hogy az intézkedést felveszi azon makroprudenciális politikai intézkedések listájára, amelyek tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlás alapján a viszonosság biztosítása ajánlott.

| (7) | Az ERKT igazgatótanácsa arról is határozott, hogy 5 milliárd svéd korona (SEK) összegű, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus felső küszöbértéket javasol a de minimis elv viszonosságot biztosító tagállamok általi alkalmazásának irányítása érdekében. |
| --- | --- |

(7)

Az ERKT igazgatótanácsa arról is határozott, hogy 5 milliárd svéd korona (SEK) összegű, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus felső küszöbértéket javasol a de minimis elv viszonosságot biztosító tagállamok általi alkalmazásának irányítása érdekében.

| (8) | Az ERKT/2015/2 ajánlás e módosítása nem érinti a svéd hatóságok által 2018. december 31-én aktivált nemzeti makroprudenciális intézkedések tekintetében viszonosság biztosítására vonatkozó, az ERKT/2019/1 ajánlásban szereplő ajánlás folytonosságát. |
| --- | --- |

(8)

Az ERKT/2015/2 ajánlás e módosítása nem érinti a svéd hatóságok által 2018. december 31-én aktivált nemzeti makroprudenciális intézkedések tekintetében viszonosság biztosítására vonatkozó, az ERKT/2019/1 ajánlásban szereplő ajánlás folytonosságát.

| (9) | Az ERKT/2015/2 ajánlást erre tekintettel megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

Az ERKT/2015/2 ajánlást erre tekintettel megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

Módosítások

Az ERKT/2015/2 ajánlás a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. szakaszban a C(1) ajánlás helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a más érintett hatóságok által elfogadott azon makroprudenciális politikai intézkedések tekintetében, amelyek tekintetében az ERKT a viszonosság biztosítását ajánlotta. A viszonosság biztosítása ajánlott a következő, a mellékletben részletesebben leírt intézkedések tekintetében: | Belgium:






  — | 9 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta valamennyi olyan lakóingatlannal fedezett, természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni IRB kitettségre, amely esetében a biztosíték Belgiumban található; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. szakaszban a C(1) ajánlás helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a más érintett hatóságok által elfogadott azon makroprudenciális politikai intézkedések tekintetében, amelyek tekintetében az ERKT a viszonosság biztosítását ajánlotta. A viszonosság biztosítása ajánlott a következő, a mellékletben részletesebben leírt intézkedések tekintetében:

Belgium:

—

9 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta valamennyi olyan lakóingatlannal fedezett, természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni IRB kitettségre, amely esetében a biztosíték Belgiumban található;

| | Németország:






  — | 2 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta i. valamennyi, németországi lakóingatlannal fedezett IRB kitettségre, valamint ii. valamennyi, az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 125. cikkének (2) bekezdése szerint teljes mértékben németországi lakóingatlannal fedezett, sztenderd módszer szerinti kitettségre; |
| --- | --- | --- |

Németország:

—

2 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta i. valamennyi, németországi lakóingatlannal fedezett IRB kitettségre, valamint ii. valamennyi, az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 125. cikkének (2) bekezdése szerint teljes mértékben németországi lakóingatlannal fedezett, sztenderd módszer szerinti kitettségre;

| | Franciaország:






  — | az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása az alapvető tőke 5 %-ára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően; |
| --- | --- | --- |

Franciaország:

—

az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása az alapvető tőke 5 %-ára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően;

| | Litvánia:






  — | 2 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta valamennyi lakóingatlannal fedezett, a Litván Köztársaságban rezidens természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni kitettségre; |
| --- | --- | --- |

Litvánia:

—

2 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta valamennyi lakóingatlannal fedezett, a Litván Köztársaságban rezidens természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni kitettségre;

| | Luxemburg:






  — | Jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:






  a) | 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; |
| --- | --- | --- | --- |

Luxemburg:

—

Jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:

a)

100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

| b) | 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki; |
| --- | --- |

b)

90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

| c) | 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is); |
| --- | --- |

c)

80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is);

| | Hollandia:






  — | a Hollandiában engedélyezett és a Hollandiában található lakóingatlannal fedezett, természetes személyekkel szembeni kitettségeik portfóliói tekintetében a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott minimális átlagos kockázati súly. Az intézkedés hatálya alá tartozó minden egyes kitettségi tétel esetében 12 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel biztosítékául szolgáló ingatlan piaci értékének 55 %-át meg nem haladó hitelrészhez, és 45 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel fennmaradó részéhez. A portfólió minimális átlagos kockázati súlya az egyes hitelek kockázati súlyainak kitettséggel súlyozott átlaga; |
| --- | --- | --- |

Hollandia:

—

a Hollandiában engedélyezett és a Hollandiában található lakóingatlannal fedezett, természetes személyekkel szembeni kitettségeik portfóliói tekintetében a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott minimális átlagos kockázati súly. Az intézkedés hatálya alá tartozó minden egyes kitettségi tétel esetében 12 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel biztosítékául szolgáló ingatlan piaci értékének 55 %-át meg nem haladó hitelrészhez, és 45 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel fennmaradó részéhez. A portfólió minimális átlagos kockázati súlya az egyes hitelek kockázati súlyainak kitettséggel súlyozott átlaga;

| | Norvégia:






  — | az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (10) (EGT-megállapodás) szerint Norvégiára 2022. december 31-étől alkalmazandó 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) (a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-én alkalmazandó CRD) 133. cikkével összhangban a norvég kitettségekre alkalmazott 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta, a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

Norvégia:

—

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (10) (EGT-megállapodás) szerint Norvégiára 2022. december 31-étől alkalmazandó 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) (a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-én alkalmazandó CRD) 133. cikkével összhangban a norvég kitettségekre alkalmazott 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta, a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet vonatkozásában;

| — | az EGT-megállapodás szerint Norvégiára 2022. december 31-étől alkalmazandó 575/2013/EU rendelet (a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó CRR) 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja szerint a norvég lakóingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó (kitettséggel súlyozott) 20 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az EGT-megállapodás szerint Norvégiára 2022. december 31-étől alkalmazandó 575/2013/EU rendelet (a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó CRR) 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja szerint a norvég lakóingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó (kitettséggel súlyozott) 20 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek vonatkozásában;

| — | a Norvégiára 2022. december 31-étől alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja szerint a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó (kitettséggel súlyozott) 35 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

a Norvégiára 2022. december 31-étől alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja szerint a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó (kitettséggel súlyozott) 35 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek vonatkozásában;

| | Svédország:






  — | a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében; |
| --- | --- | --- |

Svédország:

—

a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében;

| — | a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 35 %-os alsó korlát a kereskedelmi ingatlanokra (fizikailag Svédországban található, bérletből származó bevételszerzés érdekében kereskedelmi célú tulajdonban álló ingatlanok) bejegyzett jelzáloggal fedezett vállalati kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében, valamint hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát a lakóingatlanokra (fizikailag Svédországban található, bérletből származó bevételszerzés érdekében kereskedelmi célú tulajdonban álló olyan lakóingatlanok, amelyekben a lakások száma meghaladja a hármat) bejegyzett jelzáloggal fedezett vállalati kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében;” |
| --- | --- |

—

a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 35 %-os alsó korlát a kereskedelmi ingatlanokra (fizikailag Svédországban található, bérletből származó bevételszerzés érdekében kereskedelmi célú tulajdonban álló ingatlanok) bejegyzett jelzáloggal fedezett vállalati kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében, valamint hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát a lakóingatlanokra (fizikailag Svédországban található, bérletből származó bevételszerzés érdekében kereskedelmi célú tulajdonban álló olyan lakóingatlanok, amelyekben a lakások száma meghaladja a hármat) bejegyzett jelzáloggal fedezett vállalati kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében;”

| 2. | A melléklet helyébe ezen ajánlás melléklete lép. |
| --- | --- |

2.

A melléklet helyébe ezen ajánlás melléklete lép.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2023. július 6-án.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

1

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

2

(3)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

3

(4)  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

4

(5)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2015/2 ajánlása (2015. december 15.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról (HL C 97., 2016.3.12., 9. o.).

6

(7)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2017/4 ajánlása (2017. október 20.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (HL C 431., 2017.12.15., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2019/1 ajánlása (2019. január 15.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (HL C 106., 2019.3.20., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

9

(10)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

11

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Belgium

9 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta valamennyi olyan lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni IRB kitettségre, amely esetében a biztosíték Belgiumban található.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | A 2013/36/EU irányelv 133. cikkével összhangban alkalmazott belga intézkedés 9 %-os rendszerkockázati tőkepufferrátát ír elő valamennyi olyan lakóingatlannal fedezett, természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni IRB kitettségre, amely esetében a biztosíték Belgiumban található (mind a teljesítő, mind a nemteljesítő kitettségekre). |
| --- | --- |

1.

II.   Viszonosság

| 2. | Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt az olyan lakóingatlannal fedezett, természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni IRB kitettségekre alkalmazzák, amelyek esetében a biztosíték Belgiumban található (mind a teljesítő, mind a nemteljesítő kitettségekre). Másik lehetőségként az intézkedés a COREP adatszolgáltatásban a következő alkalmazási körrel is megvalósítható: Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni IRB kitettségek (mind a teljesítő, mind a nemteljesítő kitettségek). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik, beleértve a 2013/36/EU irányelv VII. címe 2. fejezetének IV. szakaszában rögzített felügyeleti intézkedések elfogadását és felügyeleti hatásköröket is. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

3.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 4. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. Az intézmények mentesülhetnek a rendszerkockázati tőkepufferre vonatkozó követelmény alól, ha releváns ágazati kitettségeik nem haladják meg a 2 milliárd EUR-t. Ezért viszonosság csak az intézményspecifikus küszöbérték túllépése esetén szükséges. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 2 milliárd EUR küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

5.

Németország

2 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta i. valamennyi, németországi lakóingatlannal fedezett IRB kitettségre, valamint ii. valamennyi, az 575/2013/EU rendelet 125. cikkének (2) bekezdése szerint teljes mértékben németországi lakóingatlannal fedezett, sztenderd módszer szerinti kitettségre

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | A 2013/36/EU irányelv 133. cikkével összhangban alkalmazott német intézkedés 2 %-os rendszerkockázati tőkepufferrátát ír elő a németországi lakóingatlannal fedezett, a természetes és jogi személyeket érintő valamennyi (lakossággal és nem lakossággal szembeni) kitettségre. Az intézkedés alkalmazandó i. a Németországban engedélyezett és a németországi lakóingatlannal fedezett kitettségek tekintetében a kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek vonatkozásában, valamint ii. a Németországban engedélyezett és az 575/2013/EU rendelet 125. cikkének (2) bekezdése szerint teljes mértékben németországi lakóingatlannal fedezett kitettségek tekintetében a kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámításához a sztenderd módszert használó hitelintézetek vonatkozásában alkalmazandó. |
| --- | --- |

1.

II.   Viszonosság

| 2. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a német intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett hitelintézetekre alkalmazzák. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik, beleértve a 2013/36/EU irányelv VII. címe 2. fejezetének IV. szakaszában rögzített felügyeleti intézkedések elfogadását és felügyeleti hatásköröket is. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az érintett hatóságok számára ajánlott annak biztosítása, hogy a viszonosságot biztosító intézkedést alkalmazzák és annak eleget tesznek 2023. február 1-jétől. |
| --- | --- |

4.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 5. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. A hitelintézetek mentesülhetnek a rendszerkockázati tőkepufferre vonatkozó követelmény alól, ha releváns ágazati kitettségeik nem haladják meg a 10 milliárd EUR-t. Ezért viszonosság csak az intézményspecifikus küszöbérték túllépése esetén szükséges. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az érintett hatóságoknak nyomon kell követniük a kitettségek jelentős jellegét. Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 10 milliárd EUR küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

6.

Franciaország

Az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása az alapvető tőke 5 %-ára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően alkalmazott francia intézkedés, amelyet a G-SII-k és O-SII-k tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni (nem szubkonszolidált szinten), a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték alapvető tőke 5 %-ára való szigorításából áll, amelyet a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségekre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A nem pénzügyi vállalat természetes személy vagy a magánjog hatálya alá tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező jogi személy, amely a szintjén és a konszolidáció legmagasabb szintjén az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) A. mellékletének 2.45. pontja szerint meghatározott nem pénzügyi vállalatok szektorhoz tartozik. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az intézkedést a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségekre kell alkalmazni, és a kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjai felé fennálló kitettségekre a következők szerint:






  a) | A konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés a csoport és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint vele kapcsolatban álló valamennyi szervezet felé fennálló nettó kitettség összegére alkalmazandó; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

A konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés a csoport és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint vele kapcsolatban álló valamennyi szervezet felé fennálló nettó kitettség összegére alkalmazandó;

| b) | A konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés alkalmazandó:






  i. | a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek összegére; |
| --- | --- | --- |

b)

A konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés alkalmazandó:

i.

a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek összegére;

| ii. | azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek vonatkozásában az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatok közvetlen vagy közvetett ellenőrzést gyakorolnak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint; és |
| --- | --- |

ii.

azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek vonatkozásában az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatok közvetlen vagy közvetett ellenőrzést gyakorolnak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint; és

| iii. | azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek gazdaságilag függenek az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatoktól az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint. |
| --- | --- |

iii.

azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek gazdaságilag függenek az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatoktól az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint.

Ezért tehát nem tartozik az intézkedés hatálya alá az a nem pénzügyi vállalat, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye nem Franciaországban van, és amely nem valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat leányvállalata vagy gazdaságilag ilyentől függő szervezet, és amely felett ilyen nem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést.

Az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdésével összhangban az intézkedést azt követően kell alkalmazni, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását.

| 4. | A G-SII-nek vagy O-SII-nek nagynak kell tekinteni a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatot, ha a nem pénzügyi vállalat vagy a (3) bekezdés szerinti kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettsége legalább 300 millió euro. Az eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A nem pénzügyi vállalat akkor minősül súlyosan eladósodottnak, ha tőkeáttételi mutatója meghaladja a 100 %-ot, és a pénzügyi költségek fedezeti mutatója 3 alatt marad, a csoport konszolidáció legmagasabb szintjén számítva a következők szerint:






  a) | A tőkeáttételi mutató a teljes adósság a készpénz kivételével és a tőkeállomány aránya; és |
| --- | --- | --- |

5.

a)

A tőkeáttételi mutató a teljes adósság a készpénz kivételével és a tőkeállomány aránya; és

| b) | A pénzügyi költségek fedezeti mutatója az arány egyrészt a hozzáadott érték plusz működési támogatások, mínusz: i. bérköltség; ii. működési adók és járulékok; iii. egyéb nettó működési költségek, kivéve a nettó kamatot és kamatjellegű ráfordításokat; és iv. leértékelődés és értékcsökkenés, valamint másrészt a kamat és kamatjellegű ráfordítások között. |
| --- | --- |

b)

A pénzügyi költségek fedezeti mutatója az arány egyrészt a hozzáadott érték plusz működési támogatások, mínusz: i. bérköltség; ii. működési adók és járulékok; iii. egyéb nettó működési költségek, kivéve a nettó kamatot és kamatjellegű ráfordításokat; és iv. leértékelődés és értékcsökkenés, valamint másrészt a kamat és kamatjellegű ráfordítások között.

A mutatókat az alkalmazandó standardokkal összhangban meghatározott, a nem pénzügyi vállalat pénzügyi kimutatásaiban szereplő, adott esetben könyvvizsgáló által tanúsított számviteli aggregátumok alapján számítják ki.

II.   Viszonosság

| 6. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a francia intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett G-SII-kre és O-SII-kre alkalmazzák a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, a C(2) ajánlással összhangban, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított hat hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

7.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 8. | A de minimis elv intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték kapcsolódik, amely a következőkből áll:






  a) | 2 milliárd EUR összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k teljes eredeti kitettségei tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén a francia nem pénzügyi vállalati szektor vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

2 milliárd EUR összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k teljes eredeti kitettségei tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén a francia nem pénzügyi vállalati szektor vonatkozásában;

| b) | 300 millió EUR összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k tekintetében, amelyek vonatkozásában az a) pontban szereplő küszöbértéket eléri vagy meghaladja:






  i. | a valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat felé fennálló egyetlen eredeti kitettség; |
| --- | --- | --- |

b)

300 millió EUR összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k tekintetében, amelyek vonatkozásában az a) pontban szereplő küszöbértéket eléri vagy meghaladja:

i.

a valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat felé fennálló egyetlen eredeti kitettség;

| ii. | a konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettségek (3) bekezdés a) pontjával összhangban számított összege; |
| --- | --- |

ii.

a konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettségek (3) bekezdés a) pontjával összhangban számított összege;

| iii. | a konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló eredeti kitettségek összege, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet VIII. mellékletének C 28.00 és C 29.00 tábláján jelentve; |
| --- | --- |

iii.

a konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló eredeti kitettségek összege, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet VIII. mellékletének C 28.00 és C 29.00 tábláján jelentve;

| c) | A G-SII-k és O-SII-k alapvető tőkéje 5 %-ának megfelelő küszöbérték a konszolidáció legmagasabb szintjén, a b) alpontban azonosított kitettségek vonatkozásában azt követően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását. |
| --- | --- |

c)

A G-SII-k és O-SII-k alapvető tőkéje 5 %-ának megfelelő küszöbérték a konszolidáció legmagasabb szintjén, a b) alpontban azonosított kitettségek vonatkozásában azt követően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását.

A b) és c) pontban hivatkozott küszöbértékeket attól függetlenül kell alkalmazni, hogy az érintett szervezet vagy nem pénzügyi vállalat súlyosan eladósodott-e.

Az a) és b) pontban hivatkozott eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően.

| 9. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak azon belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k számára a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amelyek nem sértik meg a (8) bekezdésben szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. A jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettségeinek jelentős jellegét, valamint a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségének koncentrációját, és számukra ajánlott, hogy alkalmazzák a francia intézkedést a korábban mentességben részesített belföldön engedélyezett G-SII-kre és O-SII-kre a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amennyiben megsértették a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. Az érintett hatóságokat az ERKT ösztönzi továbbá arra, hogy a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, nagy nem pénzügyi vállalatok megnövekedett tőkeáttételéhez kapcsolódó rendszerkockázatokat jelezzék az országukban működő többi piaci résztvevő számára. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett G-SII-k és O-SII-k a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amelyek francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettsége meghaladja a (8) bekezdésben szereplő jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint a francia intézkedés tekintetében nem biztosítják a viszonosságot. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettségeinek jelentős jellegét, valamint a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségének koncentrációját, és számukra ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a francia intézkedés tekintetében, amennyiben valamely G-SII és O-SII a banki prudenciális szabályozása szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén túllépi a (8) bekezdésben szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. Az érintett hatóságokat az ERKT ösztönzi továbbá arra, hogy a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, nagy nem pénzügyi vállalatok megnövekedett tőkeáttételéhez kapcsolódó rendszerkockázatokat jelezzék az országukban működő többi piaci résztvevő számára. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a 8. pontban hivatkozott jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

11.

Litvánia

2 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta valamennyi lakóingatlannal fedezett, a Litván Köztársaságban rezidens természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni kitettségre.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | A 2013/36/EU irányelv 133. cikkével összhangban alkalmazott litván intézkedés 2 %-os rendszerkockázati tőkepufferrátát ír elő valamennyi lakóingatlannal fedezett, a litvániai természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni kitettségre. |
| --- | --- |

1.

II.   Viszonosság

| 2. | Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy a litván intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy alkalmazzák azt a belföldön engedélyezett bankok Litvániában található fióktelepeire, valamint a lakóingatlannal fedezett, litvániai természetes személyekkel szembeni, határokon átnyúló közvetlen kitettségekre. Az összes jelzálogpozíció jelentős részét Litvániában működő külföldi bankfiókok birtokolják, ezért az intézkedés tekintetében a viszonosság más tagállamok általi biztosítása elősegítené az egyenlő versenyfeltételek előmozdítását, és biztosítaná azt, hogy valamennyi jelentős piaci szereplő figyelembe veszi a megnövekedett litvániai lakóingatlan-kockázatot és növeli ellenálló képességét. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik, beleértve a 2013/36/EU irányelv VII. címe 2. fejezetének IV. szakaszában rögzített felügyeleti intézkedések elfogadását és felügyeleti hatásköröket is. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

3.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 4. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. Az intézmények mentesülhetnek a rendszerkockázati tőkepufferre vonatkozó követelmény alól, ha releváns ágazati kitettségeik nem haladják meg az 50 millió EUR-t, ami a litvániai teljes hitelintézeti szektor releváns kitettségeinek körülbelül 0,5 %-a. Ezért viszonosság csak az intézményspecifikus küszöbérték túllépése esetén szükséges. |
| --- | --- |

4.

| 5. | E küszöbérték indokolása:






  a) | A szabályozási széttagoltság lehetőségének minimalizálására van szükség, mivel ugyanez a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték lesz alkalmazandó a Litvániában engedélyezett hitelintézetekre is; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

A szabályozási széttagoltság lehetőségének minimalizálására van szükség, mivel ugyanez a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték lesz alkalmazandó a Litvániában engedélyezett hitelintézetekre is;

| b) | E jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása elősegítené az egyenlő versenyfeltételek biztosítását abban az értelemben, hogy hasonló méretű kitettségekkel rendelkező intézményekre vonatkozik a rendszerkockázati tőkepuffer követelménye; |
| --- | --- |

b)

E jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása elősegítené az egyenlő versenyfeltételek biztosítását abban az értelemben, hogy hasonló méretű kitettségekkel rendelkező intézményekre vonatkozik a rendszerkockázati tőkepuffer követelménye;

| c) | A küszöbérték releváns a pénzügyi stabilitás szempontjából, mivel a lakóingatlanokhoz kapcsolódó kockázat további alakulása főként a lakáspiaci tevékenységtől fog függeni, ez pedig részben a lakásvásárláshoz nyújtott új hitelek összegétől függ. Ezért az intézkedést az ezen a piacon tevékenykedő piaci szereplőkre kell alkalmazni, még akkor is, ha jelzáloghitel-portfóliójuk nem olyan nagy, mint a legnagyobb hitelnyújtóké. |
| --- | --- |

c)

A küszöbérték releváns a pénzügyi stabilitás szempontjából, mivel a lakóingatlanokhoz kapcsolódó kockázat további alakulása főként a lakáspiaci tevékenységtől fog függeni, ez pedig részben a lakásvásárláshoz nyújtott új hitelek összegétől függ. Ezért az intézkedést az ezen a piacon tevékenykedő piaci szereplőkre kell alkalmazni, még akkor is, ha jelzáloghitel-portfóliójuk nem olyan nagy, mint a legnagyobb hitelnyújtóké.

| 6. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 50 millió EUR küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

6.

Luxemburg

Jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:

| a) | 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; |
| --- | --- |

a)

100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

| b) | 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki; |
| --- | --- |

b)

90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

| c) | 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is). |
| --- | --- |

c)

80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | A luxemburgi hatóságok jogilag kötelező érvényű LTV-korlátokat aktiváltak a Luxemburgban található lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek tekintetében. A Comité du Risque systémique (Rendszerkockázati Bizottság) ajánlását (3) követően a Commission de Surveillance du Secteur Financier (a pénzügyi ágazat felügyelőbizottsága) (4) a Banque centrale du Luxembourg-gal együttműködve a hitelfelvevők három kategóriájára vonatkozó eltérő LTV-korlátokat aktivált. A három kategóriára külön alkalmazandó LTV-korlát a következő:






  a) | 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

| b) | 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki; |
| --- | --- |

b)

90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

| c) | 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is). |
| --- | --- |

c)

80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

| 2. | Az LTV az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor lakóingatlant jelölt meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az LTV-korlátok a tulajdon típusától függetlenül alkalmazandók (pl. teljes tulajdonjog, haszonélvezeti jog, állagvevő tulajdonjoga). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az intézkedés minden olyan magánszektorbeli hitelfelvevőre vonatkozik, aki nem kereskedelmi célú lakóingatlan vásárlása céljából jelzáloghitelt vesz igénybe Luxemburgban. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a hitelfelvevő az ügylet lebonyolításához ingatlan-befektetési vállalathoz hasonló jogi struktúrát alkalmaz, valamint közös igénylések esetén is. A »lakóingatlan« magában foglalja az építési telket, függetlenül attól, hogy az építkezésre közvetlenül a vásárlás után vagy évekkel később kerül sor. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a kölcsönt a hitelfelvevőnek hosszú távú bérleti szerződéssel rendelkező ingatlan megvásárlására nyújtják. Az ingatlan célja lehet tulajdonosi használat vagy bérbeadás. |
| --- | --- |

4.

II.   Viszonosság

| 5. | Azon tagállamok számára, amelyek hitelintézetei, biztosítói és hitelnyújtást végző szakemberei (jelzáloghitelezők) közvetlen határokon átnyúló hitelen keresztül jelentős mértékű vonatkozó luxemburgi hitelkitettséggel rendelkeznek, ajánlott, hogy a luxemburgi intézkedés tekintetében országukban biztosítsák a viszonosságot. Ha országukban nem áll rendelkezésre ugyanaz az intézkedés minden vonatkozó, határokon átnyúló kitettség esetében, akkor az érintett hatóságoknak olyan rendelkezésre álló intézkedéseket kell alkalmazniuk, amely az aktivált makroprudenciális politikai intézkedéssel leginkább egyenértékű hatással jár. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A tagállamoknak az ERKT/2015/2 ajánlás D. ajánlásának megfelelően értesíteniük kell az ERKT-t arról, hogy viszonosságot biztosítottak a luxemburgi intézkedés tekintetében vagy de minimis mentességet alkalmaztak. Az értesítést legkésőbb a viszonosságot biztosító intézkedés elfogadásától számított egy hónapon belül, az ERKT honlapján közzétett megfelelő sablon használatával kell megküldeni. Az ERKT az értesítéseket közzéteszi az ERKT honlapján, és ezáltal tájékoztatja a nyilvánosságot a viszonosságot biztosító nemzeti határozatokról. Ez a közzététel tartalmazza a viszonosságot biztosító tagállam által alkalmazott mentességeket, valamint a szivárgások figyelemmel kísérésére és szükség esetén a cselekvésre vonatkozó kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A tagállamok számára ajánlott, hogy ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított három hónapon belül biztosítsák a viszonosságot az intézkedés tekintetében. |
| --- | --- |

7.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 8. | A de minimis elv viszonosságot biztosító tagállamok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó két küszöbérték kapcsolódik: egy országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték és egy intézményspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték. A Luxemburgnak nyújtott, határokon átnyúló teljes jelzáloghitelezésre vonatkozó országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték 350 millió euro, ami a 2020 decemberi teljes belföldi lakóingatlan-alapú jelzálogpiac körülbelül 1 %-ának felel meg. A Luxemburgnak nyújtott, határokon átnyúló teljes jelzáloghitelezésre vonatkozó intézményspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték 35 millió euro, ami Luxemburgban a 2020 decemberi teljes belföldi lakóingatlan-alapú jelzálogpiac körülbelül 0,1 %-ának felel meg. A viszonosság csak akkor szükséges, ha mind az országspecifikus küszöbértéket, mind az intézményspecifikus küszöbértéket túllépik. |
| --- | --- |

8.

Hollandia

A Hollandiában található lakóingatlannal fedezett, természetes személyekkel szembeni kitettségeik portfóliói tekintetében az IRB-módszert alkalmazó hitelintézetekre alkalmazott minimális átlagos kockázati súly. Az intézkedés hatálya alá tartozó minden egyes kitettségi tétel esetében 12 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel biztosítékául szolgáló ingatlan piaci értékének 55 %-át meg nem haladó hitelrészhez, és 45 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel fennmaradó részéhez. A portfólió minimális átlagos kockázati súlya az egyes hitelek kockázati súlyainak kitettséggel súlyozott átlaga.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott holland intézkedés minimális átlagos kockázati súlyt ír elő a Hollandiában található lakóingatlanokon fennálló jelzáloggal fedezett, természetes személyekkel szembeni kitettségeik portfóliói tekintetében az IRB-módszert használó hitelintézetekre. A Nemzeti Jelzáloggarancia-program által fedezett hitelek mentesülnek az intézkedés alól. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A minimális átlagos kockázati súlyt a következőképpen kell kiszámítani:






  a) | Az intézkedés hatálya alá tartozó minden egyes kitettségi tétel esetében 12 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel biztosítékául szolgáló ingatlan piaci értékének 55 %-át meg nem haladó hitelrészhez, és 45 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel fennmaradó részéhez. Az e számítás során alkalmazandó hitelfedezeti mutatót az 575/2013/EU rendelet alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Az intézkedés hatálya alá tartozó minden egyes kitettségi tétel esetében 12 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel biztosítékául szolgáló ingatlan piaci értékének 55 %-át meg nem haladó hitelrészhez, és 45 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel fennmaradó részéhez. Az e számítás során alkalmazandó hitelfedezeti mutatót az 575/2013/EU rendelet alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni.

| b) | A portfólió minimális átlagos kockázati súlya az egyes hitelek kockázati súlyainak kitettséggel súlyozott átlaga, a fentieknek megfelelően számítva. Az intézkedés alól mentesülő egyedi hiteleket figyelmen kívül kell hagyni a minimális átlagos kockázati súly kiszámításakor. |
| --- | --- |

b)

A portfólió minimális átlagos kockázati súlya az egyes hitelek kockázati súlyainak kitettséggel súlyozott átlaga, a fentieknek megfelelően számítva. Az intézkedés alól mentesülő egyedi hiteleket figyelmen kívül kell hagyni a minimális átlagos kockázati súly kiszámításakor.

| 3. | Ez az intézkedés nem helyettesíti az 575/2013/EU rendeletben meghatározott és abból eredő meglévő tőkekövetelményeket. Az intézkedés hatálya alá tartozó bankoknak mind az 575/2013/EU rendelet rendszerint alkalmazandó rendelkezései, mind az intézkedésben meghatározott módszer alapján ki kell számítaniuk a jelzáloghitel-portfólió ezen intézkedés hatálya alá tartozó részére vonatkozó átlagos kockázati súlyt. Tőkekövetelményeik kiszámításakor ezt követően a két átlagos kockázati súly közül a magasabbat kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

3.

II.   Viszonosság

| 4. | Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy a holland intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt az IRB-módszert alkalmazó, belföldön engedélyezett olyan hitelintézetekre alkalmazzák, amelyek Hollandiában található lakóingatlannal fedezett, természetes személyekkel szembeni kitettségekkel rendelkeznek, mivel bankszektoruk azok fióktelepein keresztül közvetlenül vagy közvetve ki lehet téve a holland ingatlanpiac rendszerszintű kockázatának, vagy erre a jövőben sor kerülhet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A C(2) ajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül az aktiváló hatóság által Hollandiában végrehajtott intézkedéssel azonos intézkedést alkalmazzanak. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik, beleértve a 2013/36/EU irányelv VII. címe 2. fejezetének IV. szakaszában rögzített felügyeleti intézkedések elfogadását és felügyeleti hatásköröket is. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

6.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 7. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. Az intézmények mentesülhetnek az IRB-módszert használó hitelintézeteknek a Hollandiában található lakóingatlannal fedezett, természetes személyekkel szembeni kitettségeik portfólióira vonatkozó minimális átlagos kockázati súly alól, ha ez az érték nem haladja meg az 5 milliárd EUR-t. A Nemzeti Jelzáloggarancia-program által fedezett hiteleket nem kell beszámítani a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték tekintetében. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd EUR küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

8.

Norvégia

| — | az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) szerint Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó 2013/36/EU irányelv (a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-én alkalmazandó CRD) 133. cikkével összhangban a norvég kitettségekre alkalmazott 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta, a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) szerint Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó 2013/36/EU irányelv (a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-én alkalmazandó CRD) 133. cikkével összhangban a norvég kitettségekre alkalmazott 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta, a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet vonatkozásában;

| — | az EGT-megállapodás szerint Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó 575/2013/EU rendelet (a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó CRR) 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja szerint a norvég lakóingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos (kitettséggel súlyozott) kockázati súlyra vonatkozó 20 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetek vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az EGT-megállapodás szerint Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó 575/2013/EU rendelet (a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó CRR) 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja szerint a norvég lakóingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos (kitettséggel súlyozott) kockázati súlyra vonatkozó 20 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetek vonatkozásában;

| — | a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja szerint a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre alkalmazott (kitettséggel súlyozott) kockázati súlyokra vonatkozó 35 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja szerint a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre alkalmazott (kitettséggel súlyozott) kockázati súlyokra vonatkozó 35 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek vonatkozásában.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | 2020. december 31-ével a Finansdepartementet (norvég pénzügyminisztérium) három makroprudenciális intézkedést vezetett be, ezek: i. a norvég kitettségek tekintetében a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó CRD 133. cikke szerint egy rendszerkockázati tőkepuffer; ii. a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja szerint egy alsó korlát a norvég lakóingatlan-kitettségekre vonatkozó kockázati súly tekintetében; és iii. a Norvégiára és Norvégiában 2022. december 31-étől alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja szerint egy alsó korlát a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó kockázati súly tekintetében. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A rendszerkockázati tőkepufferráta mértéke 4,5 %, és a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet belföldi kitettségeire alkalmazandó. A fejlett IRB-módszert nem használó hitelintézetek tekintetében azonban 2023. december 30-ig valamennyi kitettségre 3 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta vonatkozik, azt követően pedig a belföldi kitettségekre megállapított rendszerkockázati tőkepufferráta 4,5 %. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A lakóingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlátot jelentő intézkedés egy intézményspecifikus alsó korlát a norvég lakóingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében, amely az IRB-módszert alkalmazó hitelintézetekre alkalmazandó. Az ingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát a kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagát érinti a lakóingatlan-portfólióban. A norvég lakóingatlan-kitettség alatt a Norvégiában ingatlannal fedezett lakossággal szembeni kitettségek értendők. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A kereskedelmi ingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlátot jelentő intézkedés egy intézményspecifikus alsó korlát a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében, amely az IRB-módszert alkalmazó hitelintézetekre alkalmazandó. Az ingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát a kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagát érinti a kereskedelmiingatlan-portfólióban. A norvég kereskedelmiingatlan-kitettség alatt a Norvégiában ingatlannal fedezett vállalatokkal szembeni kitettségek értendők. |
| --- | --- |

4.

II.   Viszonosság

| 5a. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a norvég kitettségekre vonatkozó norvég intézkedések tekintetében biztosítsák a viszonosságot a 2013/36/EU irányelv 134. cikkének (1) bekezdésével, illetve az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban. Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2021/3 ajánlásának (5) az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 18 hónapon belül biztosítsák a viszonosságot a rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében. A norvég lakóingatlan- és kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó kockázati súlyra alkalmazott alsó korlátok tekintetében az ERKT/2021/3 ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában valóközzétételét követő rendes három hónapos átmeneti időszakon belül kell biztosítani a viszonosságot. |
| --- | --- |

5a.

| 5b. | Mivel a jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéknek az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2023/1 ajánlása (6) szerinti csökkentése a norvég rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében viszonosságot biztosító új nemzeti intézkedés elfogadását vagy a meglévő nemzeti intézkedések módosítását teheti szükségessé az illetékes hatóságok számára, az ERKT/2023/1 ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő rendes három hónapos átmeneti időszak alkalmazandó a viszonosságot biztosító intézkedések végrehajtására. |
| --- | --- |

5b.

| 6. | Amennyiben az országukban ugyanazok a makroprudenciális politikai intézkedések nem elérhetőek, a C(2) ajánlással összhangban, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedéseket alkalmazzanak, amelyek a fent említett intézkedésekkel, amelyek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkeznek. Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT/2021/3 ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 12 hónapon belül fogadják el a lakosságiingatlan- és kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly alsó korlátjai tekintetében viszonosságot biztosító egyenértékű intézkedéseket, illetve a közzétételt követő 18 hónapon belül fogadják el a rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében viszonosságot biztosító egyenértékű intézkedéseket. Amennyiben a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték csökkentése a norvég rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében viszonosságot biztosító, e pontban leírt új nemzeti intézkedés elfogadását vagy a meglévő nemzeti intézkedések módosítását teszi szükségessé az illetékes hatóságok számára, az ERKT/2023/1 ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő rendes három hónapos átmeneti időszak alkalmazandó a viszonosságot biztosító intézkedések végrehajtására. |
| --- | --- |

6.

| [7. | Az ERKT/2023/1 ajánlás törölte a 7. pontot.] |
| --- | --- |

[7.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 8. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a norvég kitettségeken alapuló, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik a következők szerint:






  a) | a rendszerkockázati tőkepuffer esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 5 milliárd NOK kockázattal súlyozott kitettségértékben határozzák meg, ami a Norvégiában adatot szolgáltató hitelintézetek teljes kockázattal súlyozott kitettségértéke körülbelül 0,16 %-ának felel meg; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

a rendszerkockázati tőkepuffer esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 5 milliárd NOK kockázattal súlyozott kitettségértékben határozzák meg, ami a Norvégiában adatot szolgáltató hitelintézetek teljes kockázattal súlyozott kitettségértéke körülbelül 0,16 %-ának felel meg;

| b) | a lakóingatlanoknál a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 32,3 milliárd NOK bruttó hitelnyújtásban határozzák meg, ami a norvég ügyfeleknek nyújtott bruttó fedezett lakáshitelek körülbelül 1 %-ának felel meg; |
| --- | --- |

b)

a lakóingatlanoknál a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 32,3 milliárd NOK bruttó hitelnyújtásban határozzák meg, ami a norvég ügyfeleknek nyújtott bruttó fedezett lakáshitelek körülbelül 1 %-ának felel meg;

| c) | a kereskedelmi ingatlanoknál a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 7,6 milliárd NOK bruttó hitelnyújtásban határozzák meg, ami a norvég ügyfeleknek nyújtott bruttó fedezett kereskedelmiingatlan-hitelek körülbelül 1 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

c)

a kereskedelmi ingatlanoknál a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 7,6 milliárd NOK bruttó hitelnyújtásban határozzák meg, ami a norvég ügyfeleknek nyújtott bruttó fedezett kereskedelmiingatlan-hitelek körülbelül 1 %-ának felel meg.

| 9. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett azon hitelintézetek számára, amelyek kitettsége Norvégiában nem jelentős. A kitettségek akkor tekintendők nem jelentősnek, ha nem érik el a 8. pontban meghatározott, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbértékeket. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbértékek alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a norvég intézkedéseket a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben túllépik a 8. pontban meghatározott, jelentős jellegre vonatkozó küszöbértékeket. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a 8. pontban meghatározott, jelentős jellegre vonatkozó küszöbértékek a küszöbérték ajánlott maximális szintjeit jelentik. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbértékek alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértékeket, vagy az intézkedések tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ha valamely tagállamban nincs olyan engedélyezett hitelintézet, amely jelentős kitettségekkel rendelkezik Norvégiában, az érintett tagállam illetékes hatóságai az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakasza alapján dönthetnek úgy, hogy nem biztosítanak viszonosságot a norvég intézkedések tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a norvég intézkedések tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben egy hitelintézet túllépi a megfelelő jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket. |
| --- | --- |

11.

Svédország

| — | a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében; |
| --- | --- |

—

a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében;

| — | a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 35 %-os alsó korlát a kereskedelmi ingatlanokra (a bérbeadásból származó jövedelem generálására szolgáló, Svédországban található, kereskedelmi célú tulajdonban álló ingatlanok) bejegyzett jelzáloggal fedezett vállalati kitettségekre alkalmazott, kitettséggel súlyozott kockázati súlyok tekintetében, valamint egy hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát a lakóingatlanokra (a bérbeadásból származó jövedelem generálására szolgáló, Svédországban található, kereskedelmi célú tulajdonban álló lakóépületek, amelyekben az ingatlanon található lakások száma meghaladja a hármat) bejegyzett jelzáloggal fedezett vállalati kitettségekre alkalmazott, kitettséggel súlyozott kockázati súlyok tekintetében. |
| --- | --- |

—

a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 35 %-os alsó korlát a kereskedelmi ingatlanokra (a bérbeadásból származó jövedelem generálására szolgáló, Svédországban található, kereskedelmi célú tulajdonban álló ingatlanok) bejegyzett jelzáloggal fedezett vállalati kitettségekre alkalmazott, kitettséggel súlyozott kockázati súlyok tekintetében, valamint egy hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát a lakóingatlanokra (a bérbeadásból származó jövedelem generálására szolgáló, Svédországban található, kereskedelmi célú tulajdonban álló lakóépületek, amelyekben az ingatlanon található lakások száma meghaladja a hármat) bejegyzett jelzáloggal fedezett vállalati kitettségekre alkalmazott, kitettséggel súlyozott kockázati súlyok tekintetében.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott és a Svédországban engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt svéd intézkedést egy hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát alkotja a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében. A kitettséggel súlyozott átlag az egyedi kitettségek 575/2013/EU rendelet 154. cikkével összhangban kiszámított kockázati súlyainak átlaga, a vonatkozó kitettségértékkel súlyozva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja iv. alpontjának megfelelően alkalmazott és a Svédországban engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt svéd intézkedést egy hitelintézet-specifikus, 35 %-os alsó korlát alkotja az egyes, kereskedelmi ingatlanokra bejegyzett jelzáloggal fedezett svédországi vállalati kitettségekre alkalmazott, kitettséggel súlyozott kockázati súlyok tekintetében, valamint egy hitelintézet-specifikus, 25 %-os alsó korlát az egyes, lakóingatlanokra bejegyzett jelzáloggal fedezett svédországi vállalati kitettségekre alkalmazott, kitettséggel súlyozott kockázati súlyok tekintetében. A kitettséggel súlyozott átlag az egyedi kitettségek 575/2013/EU rendelet 153. cikkével összhangban kiszámított kockázati súlyainak átlaga, a vonatkozó kitettségértékkel súlyozva. Ez az intézkedés nem terjed ki az alábbiakkal fedezett vállalati kitettségekre: i. mezőgazdasági ingatlanok; ii. közvetlen önkormányzati, állami vagy régiós tulajdonban álló ingatlanok; iii. olyan ingatlanok, amelyek esetében az ingatlan 50 %-át meghaladó mértékű a saját üzleti célra való használat; és iv. több lakásból álló ingatlanok, amelyek esetében az ingatlan nem kereskedelmi célt szolgál (például lakók tulajdonában álló, nonprofit jellegű lakóközösségek) vagy a lakások száma négynél kevesebb. |
| --- | --- |

2.

II.   Viszonosság

| 3. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai számára ajánlott, hogy a svéd intézkedések tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azokat a belföldön engedélyezett, a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek Svédországban található fióktelepeire alkalmazzák. Az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai számára ajánlott, hogy a svéd intézkedések tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azokat a belföldön engedélyezett, a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó azon hitelintézetekre alkalmazzák, amelyek Svédországban lakóhellyel rendelkező kötelezettekkel szembeni, ingatlanra bejegyzett jelzáloggal fedezett lakossági kitettséggel, és/vagy kereskedelmi vagy lakóingatlanra bejegyzett jelzáloggal fedezett svédországi vállalati kitettségekkel rendelkeznek. A C(2) alajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a vonatkozó ajánlásnak (7) az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított legkésőbb három hónapon belül az aktiváló hatóság által Svédországban végrehajtott intézkedéssel azonos intézkedést alkalmazzanak. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb a megfelelő ajánlás8
  Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől (8) számított négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

4.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 5. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az 1. és 2. pontban leírt intézkedések mindegyikéhez megfelelően 5 milliárd SEK összegű, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak egyes olyan, belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek számára, amelyek az 1. és 2. pontban leírt intézkedések tekintetében az 5 milliárd SEK összegű küszöbérték alatti kitettséggel rendelkeznek. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a vonatkozó svéd intézkedést a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben azok az intézkedés tekintetében túllépik az 5 milliárd SEK küszöbértéket. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Amennyiben egyetlen, az IRB-módszert alkalmazó, belföldön engedélyezett hitelintézet sem rendelkezik Svédországban található fióktelepek és/vagy közvetlen határokon átnyúló tevékenység révén az 1. pontban leírt, 5 milliárd SEK-et meghaladó lakossági kitettséggel, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint nem biztosítják a viszonosságot. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy az 1. pontban leírt intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben az IRB-módszert alkalmazó, belföldön engedélyezett valamely hitelintézet túllépi az 5 milliárd SEK küszöbértéket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Amennyiben egyetlen, az IRB-módszert alkalmazó, belföldön engedélyezett hitelintézet sem rendelkezik Svédországban található fióktelepek és/vagy közvetlen határokon átnyúló tevékenység révén a 2. pontban leírt, 5 milliárd SEK-et meghaladó vállalati kitettséggel, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint nem biztosítják a viszonosságot. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a (2) bekezdésben leírt intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben az IRB-módszert alkalmazó, belföldön engedélyezett valamely hitelintézet túllépi az 5 milliárd SEK küszöbértéket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd SEK küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

1

(2)  A Bizottság 680/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 16.) az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 191., 2014.6.28., 1. o.).

2

(3)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

3

(4)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

4

(5)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2021/3 ajánlása (2021. április 30.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (HL C 222., 2021.6.11., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2023/1 ajánlása (2023. március 6.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (HL C 158., 2023.5.4., 1. o.).

6

(7)  Lásd az ERKT/2019/1 ajánlást a 2018. december 31-én aktivált makroprudenciális szakpolitikai intézkedésről.

7

(8)  Lásd az ERKT/2019/1 ajánlást a 2018. december 31-én aktivált makroprudenciális szakpolitikai intézkedésről.

8

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2023.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/17

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10862 – OLIN / MITSUI / BWA JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 307/02)

2022. december 20-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10862 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10862 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2023.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/18

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.11065 – SAMSKIP / DUISPORT / TX LOGISTIK / ZIEL TERMINAL)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 307/03)

2023. augusztus 21-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32023M11065 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32023M11065 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI KÖZPONTI BANK

| 2023.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/19

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2023. július 5.)

az uniós válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer módosításairól

(CON/2023/19)

(2023/C 307/04)

Bevezetés és jogalap

2023. április 18-án az Európai Bizottság a következők iránti javaslatokat fogadott el: 1. a 806/2014/EU rendeletnek a korai beavatkozási intézkedések, a szanálási feltételek és a szanálási intézkedések finanszírozása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet javasolt módosításai, vagy: az SRMR javasolt módosításai); 2. a 2014/59/EU irányelvnek a korai beavatkozási intézkedések, a szanálási feltételek és a szanálási intézkedések finanszírozása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (a továbbiakban: a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv javasolt módosításai, vagy: a BRRD javasolt módosításai); 3. a 2014/49/EU irányelvnek a betétvédelem hatóköre, a betétbiztosítási rendszerek pénzeszközeinek felhasználása, a határokon átnyúló együttműködés és az átláthatóság tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (a továbbiakban: a betétbiztosítási rendszerekről szóló irányelv javasolt módosításai, vagy: a DGSD javasolt módosításai); és 4. a 2014/59/EU irányelvnek és a 806/2014/EU rendeletnek a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény egyes vonatkozásai tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) (a továbbiakban: a jegyzési láncok javasolt módosításai). Az SRMR javasolt módosításai, a BRRD javasolt módosításai, a DGSD javasolt módosításai és a jegyzési láncok javasolt módosításai a továbbiakban együttesen: a javasolt jogalkotási csomag.

A Bizottság azt javasolta, hogy konzultáljanak az EKB-val az SRMR javasolt módosításairól, a BRRD javasolt módosításairól, valamint a DGSD javasolt módosításairól. 2023. június 23-án és július 3-án az EKB az Európai Unió Tanácsától, illetve az Európai Parlamenttől felkérést kapott arra, hogy alkosson véleményt a jegyzési láncok javasolt módosításairól.

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a javasolt jogalkotási csomag olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik: 1. a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdése szerinti, a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikáik és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításának támogatásával kapcsolatos feladatait; valamint 2. a Szerződés 127. cikkének (6) bekezdése alapján az EKB-ra ruházott, a hitelintézetek prudenciális felügyeletével kapcsolatos feladatokat. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 17.5. cikkének első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

1.   Az uniós válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer szükséges aktualizálása

| 1.1. | Az EKB határozottan üdvözli az Európai Bizottság javasolt jogalkotási csomagját, amelynek célja, hogy az uniós válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer valamennyi szakaszában fejlődést hozzon (5). A jól működő uniós válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer elengedhetetlen a tagállamokon belüli vagy több tagállamban működő, bármilyen méretű bankok lehetséges vagy tényleges csődjének megelőzéséhez és kezeléséhez. A 2008-as globális pénzügyi válságra válaszul bevezetett jelenlegi válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer már működik néhány éve, és a tapasztalatok azt mutatják, hogy az elmúlt évtizedben végrehajtott reformok jelentősen erősítették a keretrendszer hatékonyságát. Ez a felülvizsgálat fontos lehetőséget kínál a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer továbbfejlesztésére az alkalmazásának első éveiben levont tanulságok fényében. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A javasolt jogalkotási csomag célja, hogy növelje az európai pénzügyi piacok válsághelyzetekben fennálló rezilienciáját. Tovább harmonizálja az Unió egészében alkalmazandó válságkezelési szabályokat, csökkentve a határokon átnyúló válságkezelés összetettségét. Tágítja a válsághelyzetek kezelésére rendelkezésre álló válságkezelési eszköztár hatókörét is, és javítani kívánja annak hatékonyságát, különösen a kisebb és közepes méretű hitelintézetek csődjével kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EKB üdvözli a korai beavatkozási rendszer javítását, valamint a felügyeleti és a szanálási hatóságok közötti együttműködésre és információcserére vonatkozó új rendelkezéseket, amelyek célja a válságkezelési folyamat további javítása. E rendszeren belül fontos lesz a felügyeleti és a szanálási hatóságok közötti egyértelmű feladatmegosztás fenntartása. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EKB üdvözli továbbá a szanálás javasolt kiterjesztését (6), mivel ez javítani fogja a kisebb és közepes méretű hitelintézetek csődjének harmonizált hatékony kezelését minden tagállamban (7). Ugyanakkor elengedhetetlen, hogy a szanálás e szélesebb hatókörét megfelelő szanálási finanszírozás kísérje e kisebb és közepes méretű hitelintézetek számára. A finanszírozáshoz való fejlettebb hozzáférés nélkül fennáll annak a kockázata, hogy a szanálás hatókörének kiterjesztése nem valósítható meg a gyakorlatban. Az EKB ezért – arra az elvre építve, hogy a hitelintézet csődjének veszteségeit elsősorban a részvényeseknek és a hitelezőknek kell viselniük – teljes mértékben támogatja, hogy a javasolt jogalkotási csomag a betétbiztosítási rendszerek szanálásban betöltött szerepének megerősítését is előírja, bizonyos biztosítékok mellett. Fontos, hogy ezt a szerepet a legkisebb költség kritériumának harmonizált vizsgálata és a betétesek általános, egyszintű elsőbbsége segítse elő. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A javasolt jogalkotási csomag bizonyos forgatókönyvek esetén megvalósíthatóbbá teszi a szanálásfinanszírozási rendszerekhez való hozzáférést. Mindazonáltal olyan rendszerszintű válságok esetén, amelyek során több hitelintézet egyszerre szembesül problémákkal, vagy amikor az egy bizonyos kategóriához tartozó hitelezőket érintő hitelezői feltőkésítés a pénzügyi stabilitás súlyos aláásásával fenyeget, hasznos lenne rendkívüli hozzáférést biztosítani a szanálásfinanszírozási rendszerekhez a közérdek védelme érdekében, valamint a rendszerszintű következmények elkerülése érdekében. Az ilyen kivételes helyzetek kezelése érdekében az EKB támogatná a pénzügyi stabilitással kapcsolatos mentesség bevezetését, amely kivételes körülmények között, de szigorú biztosítékok mellett lehetővé tenné a szanálásfinanszírozási rendszerekhez való azt megelőző hozzáférést, hogy a kötelezettségek és a saját szavatolótőke összértékének (TLOF) 8 %-ának megfelelő veszteségviselésre kerülne sor. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A szanálás hatókörének kiterjesztésétől függetlenül egyes hitelintézeteket továbbra is a nemzeti felszámolási vagy fizetésképtelenségi eljárások keretében fognak felszámolni. Ilyen esetekben fontos a zökkenőmentes és időszerű folyamat biztosítása annak érdekében, hogy a közérdek értékelésének negatív eredményét követően elkerülhető legyen a szürke zónába kerülés (8). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A javasolt jogalkotási csomag célja továbbá, hogy – például a betétesek általános, egyszintű elsőbbsége révén – harmonizálja és javítsa a betétbiztosítási rendszerek azon képességét, hogy megelőző és alternatív intézkedések révén beavatkozzanak. Az EKB azonban támogatná ezen intézkedések további harmonizációját. Az EKB továbbá nagyra értékelte volna az intézményvédelmi rendszerek pénzeszközeinek és a betétbiztosítási rendszerek pénzeszközeinek elkülönítésére vonatkozó kifejezett követelményt a DGSD cikkeiben. Ez különösen azt biztosítaná, hogy az intézményvédelmi rendszer egyedi funkcióit továbbra is el lehessen látni az intézményvédelmi rendszer külön erre a célra szolgáló pénzeszközeinek segítségével. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EKB szükségesnek tartja a betétbiztosítási rendszerek hozzájárulásainak átvitelére vonatkozó jelenlegi szabályok javítását azokban az esetekben, ahol a hitelintézetek az Unión belül egy másik betétbiztosítási rendszerre váltanak, ellenkező esetben ezek a szabályok akadályozhatják a banki szolgáltatások integráltabb egységes piacát az Unióban. E tekintetben az EKB támogatja az Európai Bankhatóság (EBH) megbízását az átadandó hozzájárulások összegének kiszámítására vonatkozó módszertan kidolgozásával az átvitt kockázatokkal való összhang biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EKB határozottan támogatja a jogalkotási folyamat gyors lezárását, összhangban azzal a célkitűzéssel, hogy a jelenlegi jogalkotási ciklusban lezárják a megbeszéléseket (9). A javasolt jogalkotási csomag megfelelő egyensúlyt teremt az adófizetők és betétesek védelmére, valamint a pénzügyi stabilitás megőrzésére irányuló fő célkitűzések között. Egységes csomagot alkot, amelyet holisztikus szemlélettel kell megvitatni, mivel kulcsfontosságú elemei csak akkor fognak a szándéknak megfelelően működni, ha egyidejűleg kerülnek bevezetésre. |
| --- | --- |

1.9.

2.   A bankunió kiteljesítése

| 2.1. | A bankunió megerősítése felé tett kulcsfontosságú lépést jelentő javasolt jogalkotási csomagon túl további kezdeményezésekre lesz szükség a bankunió elkövetkező években történő kiteljesítéséhez. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Először, az európai betétbiztosítási rendszer a bankunió kiteljesítésének szükséges harmadik pillére, (10) és tovább erősítené az uniós bankszektor rezilienciáját. Továbbra is kulcsfontosságú prioritás egy olyan európai betétbiztosítási rendszer létrehozása, amely teljes körű kockázatmegosztással rendelkezik, ideértve mind a likviditási igények, mind a veszteségek teljes körű fedezését (11). Egy közös rendszer biztosítaná, hogy a bankbetétek biztonságosságába vetett bizalom szintje az összes tagállamban egyformán magas legyen (12), ezáltal csökkentve a bankostromok kockázatát és megőrizve a pénzügyi stabilitást. A betétesek védelmének nemzeti szinten tartása fenntartja a hitelintézet és állama közötti kapcsolatot. Ez akadályozza az egyenlő versenyfeltételek megteremtését, gyengíti a pénzügyi stabilitást, és arra utal, hogy a bankunió egyik fő célkitűzése nem valósult meg. Az európai betétbiztosítási rendszer létrehozása a válságkezelési keret és a bankunión belüli, határokon átnyúló integráció további javulását is lehetővé teheti. Az EKB üdvözli, hogy a Bizottság megújult erőfeszítésekre szólít fel az európai betétbiztosítási rendszerrel kapcsolatos politikai megállapodás elérése érdekében (13), és felszólítja az uniós jogalkotókat, hogy tegyenek előrelépést e tekintetben. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Másodszor, prioritásként biztosítani kell az Európai Stabilitási Mechanizmus Egységes Szanálási Alaphoz kapcsolódó védőháló funkciójának teljes körű működőképessé tételét. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Harmadszor, a likviditáshoz való hozzáférés elengedhetetlen a sikeres szanáláshoz, amint azt a közelmúltbeli válságesemények is bizonyították. A bankunió jelenleg még mindig nem rendelkezik szanálási likviditási keretrendszerrel. Ezt a keretrendszert a Pénzügyi Stabilitási Tanács irányadó elveivel és a bevett nemzetközi gyakorlattal összhangban kellene létrehozni. |
| --- | --- |

2.4.

Különös észrevételek

3.   A felügyeleti hatóság által elfogadott korai beavatkozási intézkedések

| 3.1. | Az EKB üdvözli a korai beavatkozási keretrendszerre vonatkozó bizottsági javaslatokat, amelyek az EKB korábbi ajánlásaira épülnek (14). A javasolt jogalkotási csomag fontos szerepet játszik az e keretrendszer alkalmazásával kapcsolatos jelenlegi kihívások kezelésében. A 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) (a továbbiakban: az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet, SRMR) szerinti korai beavatkozási hatáskörök EKB általi gyakorlásának biztosított közvetlen jogalap (16) csökkenti a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) (a továbbiakban: a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv, BRRD) nemzeti jogba való esetleges eltérő átültetéséből eredő kockázatot. A javasolt jogalkotási csomag megszünteti továbbá a korai beavatkozás és a felügyeleti intézkedések közötti átfedéseket, javítva azok gyakorlati alkalmazását (18). E változások mellett az EKB támogatja, hogy a korai beavatkozási intézkedések elfogadásának feltételeit összehangolják a felügyeleti intézkedések EKB általi elfogadásának feltételeivel. Ez kibővítené a felügyeleti hatóság azon lehetőségét, hogy a feltárt hiányosságok kezelésére korai beavatkozási intézkedések elfogadása révén azonnal beavatkozzon, még akkor is, ha a prudenciális követelmények megsértése vagy valószínű megsértése még nem valósult meg. Az EKB azt javasolja, hogy a korai beavatkozási intézkedés meghozatalának előfeltételei közül töröljék a szervezet pénzügyi helyzetének gyors és jelentős romlására való hivatkozást. Az ilyen hivatkozás alááshatja a felügyeleti hatóság képességét arra, hogy megfelelően és időben kezelje a szervezet helyzetének romlását akkor, ha például ez a romlás nem gyors, azonban jelentős, vagy ha az ilyen romlás irányítási kérdésekkel, belső ellenőrzési eljárásokkal és más nem pénzügyi paraméterekkel függ össze. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EKB üdvözli azt a javaslatot is, hogy az összes korai beavatkozási intézkedés elfogadására vonatkozó hatáskört egyetlen rendelkezés keretében, azonos feltételek mellett, eszkalációs ranglétra nélkül lehessen elfogadni (19). Ez lehetővé tenné a legmegfelelőbb korai beavatkozási intézkedés(ek) gyors elfogadását, figyelembe véve az egyes helyzetek sajátos körülményeit. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az SRMR javasolt módosításai felhatalmazzák az EKB-t arra, hogy korai beavatkozási intézkedéseket fogadjon el a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények (MREL) megsértése vagy valószínű megsértése alapján (20), még akkor is, ha ez nem sért prudenciális követelményeket. Az MREL célja, hogy megkönnyítse az olyan hitelintézetek rendezett szanálási stratégiájának végrehajtását, amelyek már nem életképesek. Ilyenként célja eltér a prudenciális követelmények céljától, amely a hitelintézetek biztonságának és stabilitásának biztosítása. Ebből következik, hogy a szanálási hatóságok vannak a legjobb helyzetben, valamint rendelkeznek hatáskörrel arra, hogy nyomon kövessék az MREL-hez kapcsolódó céloknak való megfelelést, és ezzel összefüggésben korrekciós intézkedéseket kezdeményezzenek. Ezért az MREL megsértésének kezelésére irányuló jogosultság kizárólag a szanálási hatóságok hatásköréhez kell tartozzon minden olyan esetben, amikor az MREL megsértése egyidejűleg nem minősül a szavatolótőke-követelmények megsértésének is. Ezzel elkerülhető lenne a feladatok megkettőzése és a prudenciális felügyeleti hatóságok és a szanálási hatóságok hatáskörének összemosódása. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Jóllehet a felügyeleti intézkedések valóban hatékonyan kezelhetnek bizonyos strukturális életképességi problémákat, elégtelennek bizonyulhatnak olyan, gyenge üzleti modellel rendelkező hitelintézetek esetében, amelyek hosszan tartó nehézségekkel és folyamatos tőkekimerüléssel szembesülnek. Amíg az ilyen hitelintézetek nem teljesítik azokat a feltételeket, amelyek alapján fizetésképtelennek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válónak minősülnek, elképzelhető, hogy a jelenlegi eszköztár nem biztosít elegendő eszközt az illetékes hatóság számára ahhoz, hogy e hitelintézeteket a megfelelő lépések megtételére ösztönözze e kockázatok kezelése érdekében. A közelmúlt tapasztalatai azt mutatják, hogy a fokozatos önkéntes felszámolás, amelyhez megfelelő tőke- és likviditási támogatás társul, bizonyos feltételek mellett költséghatékony megoldást jelenthet a gyenge üzleti modellel rendelkező hitelintézetek számára a piacról való távozásra, elkerülve ezáltal az elhúzódó hanyatlást, ideértve a hitelintézet csődjéhez vezető, több éven át tartó további veszteségeket és tőkekimerülést. Ennek fényében az EKB támogatja olyan kifejezett rendelkezés beillesztését, amely a korai beavatkozással összefüggésben felhatalmazza az illetékes hatóságokat arra, hogy önkéntes felszámolási forgatókönyv esetén végrehajtandó terv benyújtását kérjék. Az illetékes hatóság előírhatja az intézmény számára a terv további elemekkel való kiegészítését. Egy ilyen terv elkészítése felhívná az intézmény figyelmét a rendelkezésre álló stratégiai lehetőségekre és a kapcsolódó költségekre. Mindenesetre a terv végrehajtására vonatkozó végső döntést az érintett intézményre és részvényeseire bíznák. |
| --- | --- |

3.4.

4.   A szanálás előkészítése

| 4.1. | Az EKB teljes mértékben támogatja a szanálásra való felkészülés keretében az EKB és az Egységes Szanálási Testület (ESZT) közötti együttműködés és információcsere további fokozására irányuló javaslatokat (21). Míg az EKB mint felügyeleti hatóság és az ESZT közötti együttműködés és információcsere a kétoldalú egyetértési megállapodás (22) alapján már most is átfogó jellegű, az EKB üdvözli az arra irányuló javaslatokat, hogy ezt a szorosabb együttműködést közvetlenül jogszabályokban rögzítsék. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az EKB értelmezése szerint az EKB-nak a szanálással kapcsolatos információk – például helyszíni vizsgálatok révén való – gyűjtésére és az ESZT-nek való átadására vonatkozóan javasolt hatáskörével (23) a BRRD-ben (24) biztosított jelenlegi korai beavatkozási hatáskört kívánják helyettesíteni. Mindazonáltal az EKB néhány kisebb módosítást javasol a vonatkozó, e hatáskört részletező rendelkezésekben, valamint magyarázó preambulumbekezdés beillesztését, amely egyértelművé teszi, hogy eseti alapon kell értékelni ezen információk gyűjtésének módját. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ezenkívül a javasolt jogalkotási csomag nem határozza meg a „felügyeleti tevékenység” fogalmát, ami megnehezíti az EKB azon javasolt kötelezettsége terjedelmének meghatározását, hogy tájékoztassa az ESZT-t az ilyen „felügyeleti tevékenységről” (25). Az EKB ehelyett tájékoztathatja az ESZT-t az EKB valamennyi releváns felügyeleti értékeléséről, amelyeket megoszt a döntéshozó szerveivel. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Elővigyázatossági feltőkésítés és kormányzati likviditási támogatás

| 5.1. | Az EKB megismétli, hogy az elővigyázatossági feltőkésítés olyan hasznos eszköz a jelenlegi válságkezelési kereten belül a rendkívüli körülmények kezelésére, amelyet fenn kell tartani (26). Ez azon néhány kivétel egyike, amely eltér attól az általános szabálytól, hogy a hitelintézetnek nyújtott rendkívüli állami pénzügyi támogatás ahhoz vezet, hogy a hitelintézetet fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelenné váló hitelintézetnek tekintik. Az elővigyázatossági feltőkésítésre szigorú feltételek vonatkoznak, és ezek a múltban csak kevés esetben teljesültek. Az eszköz korlátozott használata azt jelzi, hogy a jelenlegi feltételrendszer megfelelő. Az illetékes hatóságoknak valóban képesnek kell lenniük arra, hogy teljes mértékben figyelembe vegyék az adott eset sajátos körülményeit. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az EKB általánosságban üdvözli az SRMR javasolt módosításaiban szereplő pontosításokat, valamint a felmerült veszteségek azonosítására szolgáló meglévő eszköztár (vagyis a nem kötelező eszközminőség-vizsgálat, mivel más eszközök, például a helyszíni ellenőrzések is megfelelőek lehetnek) fenntartására irányuló javaslatokat, mivel az elővigyázatossági feltőkésítéseket jellemzően gyorsan végre kell hajtani ahhoz, hogy hatékonyak legyenek (27). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ugyanakkor az elővigyázatossági feltőkésítés feltételei nem korlátozhatják az illetékes hatóságok képességét arra, hogy figyelembe vegyék az adott eset sajátos körülményeit. E tekintetben a fizetőképesség újonnan javasolt fogalommeghatározása (28) arra kényszerítené az illetékes hatóságot, hogy azt, hogy egy szervezet az elővigyázatossági feltőkésítés e konkrét alkalmazásában nem fizetőképes, a tőkekövetelmények pusztán technikai vagy előreláthatóan átmeneti megsértése alapján is megállapítsa, ami indokolatlanul tovább korlátozhatja az elővigyázatossági feltőkésítést és a kormányzati likviditási támogatást. Az EKB ezért az új fogalommeghatározás pontosítását javasolja annak érdekében, hogy a szervezeteket a tőkekövetelmények megsértése vagy valószínű megsértése esetén is fizetőképesnek lehessen tekinteni, ha a követelmények e megsértése az ügy sajátos körülményeinek fényében átmeneti jellegűnek tekintendő. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az EKB elismeri a támogatási intézkedéshez kapcsolódó exitstratégia előírásának előnyeit (29). A meghosszabbítás lehetősége nélküli, rögzített időrend meghatározása azonban megteremti a hirtelen kilengés veszélyét, mivel a piacok előrejelezhetik a kivezetés határidejét, ami kedvezőtlen következményekkel jár a piaci feltételekre nézve az állami bevételek kárára. Ezenkívül lehetővé kell tenni a váratlan piaci fejlemények figyelembevételét. Az EKB továbbá nem látja szükségesnek az exitstratégia felügyeleti szempontból történő jóváhagyását amellett, hogy az általános állami támogatási eljárás keretében már előírás a Bizottság jóváhagyása. Annak érdekében, hogy váratlan körülmények esetén hatékonyan lehessen reagálni, meg kell szüntetni az exitstratégia végrehajtásával kapcsolatos esetleges késedelmek és a fizetésképtelenség vagy valószínűleg fizetésképtelenné válás értékelése közötti automatikus kapcsolatot. Végül, az elővigyázatossági feltőkésítéssel megszerzett elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok összegének a teljes kockázati kitettségérték 2 %-ában való korlátozása is szükségtelenül korlátozhatja a rendelkezésre álló megoldások igénybevételét. Ez például nemkívánatos hirtelen kilengéseket okozhat, és azzal a kockázattal járhat, hogy a feltőkésítési intézkedés nem lesz elegendő, és nem tudja helyreállítani a piaci bizalmat. |
| --- | --- |

5.4.

6.   A betétbiztosítási rendszerek beavatkozásai

| 6.1. | A betétbiztosítási rendszerek megelőző intézkedései hasznos válságmegelőzési eszköznek bizonyulnak. A javasolt jogalkotási csomag keretében a tagállamok továbbra is lehetővé tehetnék azt, hogy a betétbiztosítási rendszerek megelőző beavatkozásokat finanszírozzanak (30). Tekintettel ezen eszközök potenciális előnyeire, az EKB arra ösztönzi az uniós jogalkotókat, hogy egy harmonizált betétbiztosítási keretrendszerre építve az egész Unióban tegyék elérhetővé a betétbiztosítási rendszerek megelőző intézkedéseit. Az EKB mindazonáltal elismeri, hogy a betétbiztosítási rendszerek számára némi időbe telhet a megelőző intézkedésekhez szükséges kapacitás kiépítése, és ezért úgy véli, hogy helyénvaló lehet átmeneti időszak beiktatása. További harmonizációra van szükség annak érdekében, hogy az Unió egészében egyenlő versenyfeltételeket, megfelelő biztosítékokat és jobban felszerelt eszköztárat lehessen biztosítani, biztosítva ezáltal az összhangot a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer általános célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Az EKB üdvözli az SRMR (31) és a BRRD javasolt pontosításait (32), amelyek szerint a betétbiztosítási rendszereknek a DGSD (33) megelőző intézkedésekre vonatkozó szabályaival összhangban végrehajtott beavatkozásai nem vonják maguk után a fizetésképtelenség vagy valószínűleg fizetésképtelenné válás értékelését. Ez fokozottabb egyértelműséget és biztonságot nyújt az illetékes hatóságok számára. Mindazonáltal az EKB-nak fenntartásai vannak azzal a feltétellel kapcsolatban, amely szerint az illetékes hatóságnak meg kell állapítania, hogy a betétbiztosítási rendszer beavatkozása szükséges az érintett hitelintézet pénzügyi stabilitásának és hosszú távú életképességének megőrzéséhez annak érdekében, hogy a megelőző beavatkozás ne vonja maga után a fizetésképtelenség vagy valószínűleg fizetésképtelenné válás értékelését (34). Az EKB ezért azt javasolja, hogy töröljék ezt a hivatkozást az SRMR javasolt módosításaiból és a BRRD javasolt módosításaiból. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Az EKB üdvözli továbbá a betétbiztosítási rendszerek pénzeszközeinek felhasználását, illetve a betétbiztosítási rendszerek megelőző intézkedései alkalmazásának mérlegelését megelőző, a legkisebb költség kritériumának vizsgálatára irányuló harmonizációt (35). A betétbiztosítási rendszerek igénybevételének minden esetében egy harmonizált, a legkisebb költség kritériumának vizsgálatára irányuló keret segíti az egyenlő versenyfeltételeket és biztosítja a következetességet a tagállamok között. A megelőző intézkedések sajátos helyzetét illetően a DGSD javasolt módosításai megjegyzik, hogy a felszámolásból származó megtérülések előrejelzése kihívást jelent, mivel a megelőző intézkedéseket jóval az előre látható felszámolás előtt kell meghozni (36). E javaslatok ezért azt javasolják, hogy a becsült megtérülési arányra 85 %-os szorzót alkalmazzanak, amikor a megelőző intézkedéssel összefüggésben vizsgálják a legkisebb költség kritériumát, további forrásokat szabadítva fel a betétbiztosítási rendszerből. Egy ilyen szorzónak a megelőző és alternatív intézkedésekre, valamint a betétbiztosítási rendszerek szanáláshoz való hozzájárulásaira való egyenlő alkalmazása még inkább elősegítené az egyenlő versenyfeltételeket, és elősegítené e betétbiztosítási rendszerek beavatkozásainak megkönnyítését több forgatókönyv esetén. Mivel azonban azon intézmények helyzete, amelyekre megelőző intézkedéseket alkalmaznak, rendkívül eltérő lehet mérlegük és helyzetük romlásának mértéke tekintetében, előfordulhat, hogy egy szorzó nem kezeli megfelelően a megelőző intézkedések sajátosságait. Ezt a kérdést hatékonyabban kezelheti az EBH a javasolt szabályozástechnikai standardtervezetek részeként (37). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | A DGSD javasolt módosításai előírják, hogy azok a hitelintézetek, amelyek megelőző intézkedések finanszírozására kérik a betétbiztosítási rendszert, betekintés céljából feljegyzést nyújtsanak be az illetékes hatóságnak azokról az intézkedésekről, amelyek végrehajtására e hitelintézetek kötelezettséget vállalnak a felügyeleti követelményeknek való megfelelés biztosítására vagy helyreállítására, ideértve a pénzügyi stabilitás romlása kockázatának csökkentésére és a hitelintézet tőke- és likviditási pozíciójának megerősítésére irányuló intézkedéseket. Az EKB javasolja annak tisztázását, hogy a felügyeleti hatóságnak csak a prudenciális követelményeknek való tervezett megfelelést kellene ellenőriznie. Ez magában foglalná a korrekciós tervek azon prudenciális és felügyeleti vonatkozásainak ellenőrzését, amelyek célja a felügyeleti követelményeknek való megfelelés biztosítása vagy helyreállítása, valamint a hitelintézet hosszú távú életképességének biztosítását. A felügyeleti hatóságnak szorosan együtt kellene működnie a kijelölt nemzeti hatóságokkal vagy a betétbiztosítási rendszerek hatóságaival a hatáskörükbe tartozó ügyekben, amelyekért továbbra is felelősek. Ezenkívül a betétbiztosítási rendszernek és/vagy a kijelölt hatóságnak tényleges érdeke fűződik ahhoz, és a helyzete a leginkább alkalmassá teszi arra, hogy nyomon kövesse a betétbiztosítási rendszer által a megelőző intézkedéshez nyújtott összegnek a hitelintézet általi visszafizetését és az ezzel összefüggő időkeretet, és mindezek alapján eldöntse, hogy biztosít-e további megelőző intézkedéseket az adott hitelintézetnek. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Az EKB azt javasolja, hogy kifejezett követelmény írja elő az intézményvédelmi rendszerek és a betétbiztosítási rendszerek pénzeszközeinek elkülönítését. A múltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy az intézményvédelmi rendszerek elkülönített pénzeszközei fontosak az ilyen rendszerek zökkenőmentes működéséhez. Jelentős előnyök is származnának az intézményvédelmi rendszerek és a betétbiztosítási rendszerek elkülönített pénzeszközeiből, mivel az intézményvédelmi rendszerek elkülönített pénzeszközeire nem vonatkoznak a DGSD által előírt korlátozások. Az intézményvédelmi rendszerek elkülönített pénzeszközei így biztosítják, hogy az intézményvédelmi rendszer egyéb funkciói továbbra is elláthatók az intézményvédelmi rendszer céljára elkülönített e pénzeszközök segítségével. Például az intézményvédelmi rendszer proaktív és időben történő beavatkozással biztosítja, hogy tagintézményei teljesítsék az előírt szavatolótőke- és likviditási követelményeket. Az EKB üdvözli, hogy az intézményvédelmi rendszerek ezen elkülönített pénzeszközeire a korábbiakhoz hasonlóan nem vonatkoznak a DGSD követelményei. Ami a betétbiztosítási rendszerként betöltött szerepüket illeti, az EKB támogatja, hogy az intézményvédelmi rendszerek az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében továbbra is a DGSD hatálya alá tartozzanak. A Bizottság javaslata tehát – az intézményvédelmi rendszerek és a betétbiztosítási rendszerek pénzeszközeinek elkülönítésével együtt – megőrzi a szükséges rugalmasságot, miközben biztosítja a jogi egyértelműséget és az egyenlő versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

6.5.

7.   A fizetésképtelenséget vagy valószínűleg fizetésképtelenné válást esetlegesen megállapító értékelés korai előrejelzése

| 7.1. | Az SRMR javasolt módosításai előírják, hogy az EKB vagy az illetékes nemzeti hatóság a lehető legkorábban értesítse az ESZT-t, amint úgy ítéli meg, hogy lényeges kockázata van annak, hogy egy intézmény a fizetésképtelennek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válónak minősítéshez szükséges egy vagy több feltételt teljesít (38). Ezt követően az EKB vagy az illetékes nemzeti hatóság és az ESZT eszmecserét folytat a fizetésképtelenség bekövetkezésének megakadályozására irányuló lehetséges intézkedésekről, valamint az azok végrehajtására vonatkozó észszerű időkeretről. Az EKB vagy az illetékes nemzeti hatóság és az ESZT nyomon követi az ügy alakulását, és rendszeresen ülésezik. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Az EKB támogatja ezt az új korai előrejelzési folyamatot, és üdvözli, hogy az nem érinti a jól bevált szanálási eljárást (39), ideértve különösen az annak értékelésére vonatkozó elveket, hatáskört és eljárást, hogy egy intézmény fizetésképtelen-e vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik-e. Ez tovább fogja fejleszteni az EKB és az ESZT közötti együttműködéssel kapcsolatos bevált gyakorlatokat. Emellett biztosítja, hogy az EKB vagy az illetékes nemzeti hatóság és az ESZT értékelhesse a válsághelyzetek alakulását, és a legmegfelelőbb módon tudjon reagálni a teljes eszköztárával. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Ennek szellemében az EKB üdvözli, hogy ennek az új korai előrejelzési folyamatnak az elindítása nem előfeltétele a fizetésképtelenség vagy valószínűleg fizetésképtelenné válás későbbi értékelésének (40). Gyorsan változó válságok idején helyénvaló lehet azonnal elvégezni ezt az értékelést, tekintettel a helyzet súlyosságára és a fizetésképtelenség megelőzésére alkalmas, könnyen elérhető intézkedések hiányára. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Szanálási eljárás

| 8.1. | Az EKB üdvözli a szanálás hatókörének kiterjesztését. A szélesebb hatókörű szanálás a hitelintézetek szélesebb köre számára teszi elérhetővé a szanálási eszközöket, ezáltal javítja a nemzetközi legjobb gyakorlatnak megfelelő szanálási eszközökhöz való hozzáférést, és biztosítja a válságkezelés további harmonizációját. Ugyanakkor az EKB úgy értelmezi, hogy a javaslat nem kötelezi a szanálási hatóságokat arra, hogy szanálásra jelöljenek ki kisebb hitelintézeteket, amennyiben ez az intézkedés aránytalan lenne. Ezeket a hitelintézeteket továbbra is fel lehetne számolni a nemzeti fizetésképtelenségi eljárások keretében, amennyiben ez kielégítőbb eredményhez vezetne. Az EKB mindenesetre üdvözölné annak elemzését, hogy a közérdek értékelésére irányuló javasolt módosítások halmozott hatása – ideértve a betétbiztosítási rendszerek veszteségeinek minimalizálására irányuló új célkitűzést – megvalósítja-e a szanálás tervezett arányos kiterjesztését. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | A szanálás hatókörének a kisebb és közepes méretű hitelintézetekre való kiterjesztése csak akkor lehet hiteles, ha reális megoldásokat találnak a szanálás megfelelő finanszírozásának biztosítására, ideértve a hitelintézetek belső veszteségviselő képességét, de az is fontos, hogy a betétbiztosítási rendszerek pénzeszközeihez és a szanálásfinanszírozási rendszerekhez is hozzáférjenek. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Az uniós válságkezelési keret egyik sarokköve az az elv, amely szerint a hitelintézet csődjének veszteségeit elsősorban a részvényeseknek és a hitelezőknek kell viselniük. Az EKB ezért üdvözli, hogy a javasolt jogalkotási csomag megerősíti ezt a kulcsfontosságú elvet. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Ugyanakkor a szanálás hatókörének a kisebb és közepes méretű hitelintézetekre való kiterjesztése kihívásokkal jár. Ezek a hitelintézetek gyakran nagymértékben támaszkodnak a betétekre mint finanszírozási forrásokra, és a helyi piaci feltételektől függően nehézségekbe ütközhetnek más olyan pénzügyi eszköz kibocsátásával kapcsolatban, amely megbízhatóan képes fedezni a veszteségeket, vagy amelyet a hitelintézet csődje esetén saját tőkévé alakíthatnak át. Előfordulhatnak olyan helyzetek, amikor a betétbiztosítási rendszer által nem védett betétekhez (nem biztosított betétek) kapcsolódó hitelezői feltőkésítés pénzügyi stabilitási kockázatokat idézhet elő, ami a közérdeket sértő értékromláshoz vezethet. Ez például akkor fordulhat elő, ha az egyik hitelintézet nem biztosított betétjeihez kapcsolódó hitelezői feltőkésítés más hitelintézeteknél lévő nem biztosított betétek kivonásához vezet, ami a probléma átterjedését váltja ki. Az EKB üdvözli, hogy a javasolt jogalkotási csomag lehetőségeket kínál a betétesek védelmének javítására azáltal, hogy növeli a betétbiztosítási rendszerek azon képességét, hogy a szanálás során finanszírozást nyújtsanak (41). Döntő fontosságú, hogy ezt a legkisebb költség kritériumának egyértelműsítésével és kiterjesztésével (42), valamint az összes betét egyenlő rangsorolásával a betétesek általános, egyszintű elsőbbségének bevezetésével érnék el (43). Hasonlóképpen, az EKB üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy átruházási eszköz alkalmazása esetén a betétbiztosítási rendszer hozzájárulását beszámítsák a szanálásfinanszírozási rendszerekhez – többek között az Egységes Szanálási Alaphoz – való hozzáférésre vonatkozó veszteségviselési minimumkövetelménybe (44). Ezek a változások, amelyek javítják a betétbiztosítási rendszerek és a szanálásfinanszírozási rendszerek azon képességét, hogy támogassák a kisebb és közepes méretű hitelintézetek szanálását, elengedhetetlenek a szanálási eszközök ilyen hitelintézetekre való alkalmazásának érdemi kiterjesztéséhez. Ezért fontos a javasolt jogalkotási csomag holisztikus elfogadása és annak biztosítása, hogy a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer változásait koherens módon fogalmazzák meg. Ha a javasolt jogalkotási csomagnak csak néhány elemét hajtják végre, az ahhoz vezethet, hogy a gyakorlatban nem lehet sikeresen alkalmazni a szanálást. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Azzal az elvvel összhangban, hogy a hitelintézet csődjének veszteségeit elsősorban a részvényeseknek és a hitelezőknek kell viselniük, a szanálásra kijelölt valamennyi hitelintézetnek első védelmi vonalként rendelkeznie kell a veszteségviselő képesség minimumszintjével, amelyet a szanálási stratégiával összhangban megfelelően kalibráltak, ezáltal biztosítva a piaci fegyelmet és minimalizálva a külső finanszírozási forrásokra való támaszkodást. Még ha a betétbiztosítási rendszerek hozzá is járulhatnak a szanálás finanszírozásához, és ez a hozzájárulás beszámítható a TLOF legalább 8 %-ának megfelelő veszteségviselési követelménybe (45), a TLOF 8 %-os küszöbértékének elérése kedvezőtlen dinamikát erősíthet meg egy rendszerszintű válság esetén, például akkor, amikor több hitelintézet egyidejűleg válik fizetésképtelenné, vagy ha ez bizonyos hitelezők számára veszteséget okozna, ami viszont súlyosan alááshatja a pénzügyi stabilitást. Ezért az EKB — kivételes esetekben — támogatná a szanálásfinanszírozási rendszerekhez való hozzáférés tekintetében a pénzügyi stabilitással kapcsolatos mentesség bevezetését a Nemzetközi Valutaalap (IMF) ajánlásával (46) összhangban. Ez a TLOF 8 %-ának megfelelő veszteségviselés előtt lehetővé tenné a szanálásfinanszírozási rendszerekhez való hozzáférést azokban az esetekben, amikor ez a közérdek védelme és a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében feltétlenül szükséges. Erre a lehetőségre ezért szigorú feltételeknek és irányítási szabályoknak kell vonatkozniuk, az Egyesült Államokban létező hasonló mechanizmus mintájára, például az ESZT, a Bizottság és az EKB közös jóváhagyásának előírása mellett. A mentességet csak az egész euroövezetre vagy az egész tagállamra kiterjedő válság vagy annak veszélye idején, végső megoldásként és a hitelintézetek veszteségviselő képességének a lehető legnagyobb mértékű kihasználását követően, a pénzügyi stabilitásra gyakorolt káros hatások nélkül lehetne alkalmazni (47). |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Számos kisebb hitelintézet még a közérdek értékelésének kiterjesztésével is kimaradhat a szanálás hatóköréből. Ezen hitelintézetek esetében, amelyek esetében a szanálási keret alkalmazása továbbra sem lenne arányos, az EKB üdvözölné a nemzeti fizetésképtelenségi eljárások javítását és további harmonizációját (48). A javasolt jogalkotási csomag ambíciószintje e tekintetben korlátozott. Az EKB arra ösztönzi az uniós jogalkotókat, hogy harmonizálják és terjesszék ki valamennyi tagállamban az alternatív intézkedések rendelkezésre állását a felszámolás során, különösen a betétbiztosítási rendszerek azon képességét, hogy támogassák az eszközök és források átvevő hitelintézetre történő átruházását. Az EKB üdvözli a hitelezői hierarchia javasolt módosításait és a legkisebb költség kritériumának pontosítását, ami a betétbiztosítási rendszerek pénzeszközeihez való jobb hozzáférést és ezen intézkedések szélesebb körű rendelkezésre állását fogja eredményezni. Ezen alternatív intézkedések valamennyi tagállamban való alkalmazása gyorsabb, hatékonyabb és összehangoltabb eljárást tenne lehetővé a hitelintézetek felszámolásának kezelésére, ami végső soron a pénzügyi stabilitás és a betétesek javát szolgálná, és korlátozná a betétbiztosítási rendszerek kifizetési igényeit. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | Végül, az EKB üdvözli annak egyértelműsítését, hogy a tőkeinstrumentumok és egyéb leírható, illetve átalakítható kötelezettségek leírására vonatkozó eljárásban a felelősségi körök megosztása teljes mértékben tükrözi a szanálási eljárásban a felelősségi körök megosztását (49). Ez azt jelenti, hogy a felügyeleti hatóság elsődleges felelőssége a fizetésképtelenség vagy valószínűleg fizetésképtelenné válás értékelése, míg a leírás fennmaradó feltételeit a szanálási hatóság értékeli. |
| --- | --- |

8.7.

9.   A betétesek elsőbbsége

| 9.1. | Az EKB üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy jöjjön létre a betétesek egyszintű elsőbbsége (50). Ez a megközelítés Unió-szerte biztosítani fogja a hitelintézeti hitelezői hierarchia nagyobb fokú harmonizációját, és biztosítani fogja, hogy valamennyi betét – beleértve a nagyvállalatok betéteit és a kizárt betéteket is – egyenrangú legyen és megelőzze a rendes nem biztosított követeléseket. Ez a megközelítés javítani fogja a betétbiztosítási rendszerek finanszírozásához való hozzáférést a betétállomány egészének megőrzése érdekében, ami azt jelenti, hogy a betétbiztosítási rendszer a szanálás során, valamint megelőző vagy alternatív intézkedések, többek között átruházási stratégiák révén jobban hozzá tud járulni a válságkezelési intézkedésekhez. Ez jelentősen javítja a rendelkezésre álló válságkezelési megoldásokat (51), és megkönnyíti a pénzügyi stabilitással kapcsolatos, a nem biztosított betétesek bankostromaival szembesülő más hitelintézetek okozta átterjedési aggályok megelőzését. A vagyonértékesítési stratégiák szélesebb körű – akár a szanálással, akár a betétbiztosítási rendszerek alternatív intézkedéseivel összefüggő – rendelkezésre állása csökkentheti a szétaprózott felszámolás alkalmazását a hitelintézetek csődjének kezelésére. Ez előnyös, mivel a szétaprózott felszámolás értéket tehet tönkre és zavart okozhat a betétesek és a pénzügyi stabilitás szempontjából. A javasolt megközelítés csökkenti a betétesek kifizetésének szükségességét is, ami gyakran azt igényli, hogy a betétbiztosítási rendszerek nagy összegeket mozgósítsanak, korlátozva ezáltal likviditásukat és a további hitelintézeti fizetésképtelenségek kezelésére való képességüket. A betétekhez való hozzáférés és a pénzügyi stabilitás jobb biztosításával csökkennek az arra irányuló ösztönzők is, hogy az adófizetők pénzét használják fel a hitelintézetek fizetésképtelensége esetén. Fontos, hogy a betétbiztosítási rendszer továbbra is teljes mértékben védi a biztosított betéteseket minden forgatókönyv esetén, de élvezi az olyan átruházási stratégiák előnyeit is, amelyek megvalósíthatják a betétekhez való, megszakítás nélkül hozzáférést (52). |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Azáltal, hogy a hitelezői hierarchiában az összes betétet előnyben részesítik az előresorolt követelésekkel szemben, ez a megközelítés megkönnyítené a veszteségeknek a fedezetlen, banki hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz való hozzárendelését is, megkönnyítve ezáltal a hitelezői feltőkésítésbe bevonható hitelezők általi teljes veszteségviselés biztosítását anélkül, hogy pénzügyi stabilitási problémákkal kellene szembenézni. Emellett minimalizálná „a hitelezők egyike sem járhat rosszabbul” elv szerinti kártérítési követelések kockázatát, ezáltal fokozva a szanálhatóságot (53). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Az EKB ugyanakkor elismeri, hogy a betétesek egyszintű elsőbbségének bevezetése egyes banki válságkezelési forgatókönyvek esetében többletköltségeket eredményezhet a betétbiztosítási rendszerek számára. Bár az EKB megjegyzi, hogy a betétesek egyszintű elsőbbsége számos országban sikeresnek bizonyult, üdvözlendő lenne azon konkrét helyzetek további elemzése, amelyekben a betétbiztosítási rendszerek számára többletköltségek keletkezhetnek, vagy amelyek indokolatlan következményekkel járhatnak. Ennek az elemzésnek – amennyire megvalósítható, és figyelembe véve a betétesek egyszintű elsőbbségét bevezető országok tapasztalatait – figyelembe kell vennie a javasolt módosításoknak az előresorolt fedezetlen adósságok minősítésére és árazására gyakorolt hatását is, és tovább kell vizsgálnia a betétesek egyszintű elsőbbsége és bizonyos betétek MREL céljából való elismerhetősége közötti kölcsönhatást. Az EKB továbbá nyitott olyan alternatív megoldások feltárására, amelyek a betétbiztosítási rendszerek szanáláshoz való hozzájárulásának képességét (megelőző és alternatív intézkedések révén is) ugyanolyan mértékben javítják, mint amilyen mértékben az lehetséges lenne a betétesek egyszintű elsőbbsége révén, miközben korlátozzák a betétbiztosítási rendszereknek a felszámolás során történő kifizetést követő veszteségeknek való kitettségét. Az ilyen megoldások feltárása során feltétlenül biztosítani kell, hogy a szanálás hatókörének bármilyen kiterjesztése együtt járjon a finanszírozáshoz való megfelelő hozzáféréssel a szanálás során, ideértve különösen a betétbiztosítási rendszerektől származó finanszírozást. Végül, a betétesek egyszintű elsőbbségének a hitelintézetek felelősségi struktúrájára gyakorolt hatása nyilvánvalóan szoros felügyeleti figyelmet érdemel, és az EKB készen áll arra, hogy ezt gondosan értékelje a hatáskörébe tartozó hitelintézetek esetében. |
| --- | --- |

9.3.

10.   A szürke zónás helyzetek kockázatának kezelése

| 10.1. | A BRRD már előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a szanálás alatt nem álló, csődhelyzetben lévő intézményt az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően, rendezett módon számolják fel (54). Az EKB támogatja a BRRD javasolt módosításait, amelyek tovább pontosítják ezt a mechanizmust (55), biztosítva, hogy a felszámolást haladéktalanul kezdeményezzék, és hogy az a hitelintézet piacról való kivonulását vagy banki tevékenységének észszerű időn belül történő megszüntetését eredményezze (56). |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Tovább kell harmonizálni a szanálás nélküli esetek kezelésére vonatkozó nemzeti eljárásokat azáltal, hogy felhatalmazzák a szanálási hatóságokat arra, hogy közigazgatási felszámolási eljárást indítsanak az első két szanálási feltételnek megfelelő, de a szanáláshoz fűződő közérdek hiánya miatt szanálás alatt nem álló intézmények esetében (57). Ez lenne a leghatékonyabb módja a hosszabb ideig tartó szürke zónás helyzetek előfordulási lehetőségének határozott kezelésére. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Az EKB támogatja az illetékes hatóság felhatalmazását a fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelenné váló, de szanálás alá nem vont hitelintézetek engedélyének visszavonására (58). Ugyanakkor a módosítások nem vezethetnek be semmilyen automatizmust, és a visszavonás az 1024/2013/EU tanácsi rendelettel (59) összhangban továbbra is az EKB mérlegelési jogkörébe tartozik. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Ami azt a javaslatot illeti, hogy az engedély visszavonása elegendő feltétele legyen a felszámolás kezdeményezésének (60), az EKB rendkívül fontosnak tartja, hogy elkerüljék az egymásnak ellentmondó értelmezésekből vagy az eltérő nemzeti átültetésből eredő nem kívánt következményeket. A Bizottság elsődleges javaslata a szürke zónás helyzetek kezelésére úgy rendelkezik, hogy amikor a szanálási hatóság megállapítja, hogy a hitelintézet a közérdekre vonatkozó feltétel kivételével valamennyi szanálási feltételt teljesíti, az érintett nemzeti hatóságnak hatáskörrel kell rendelkeznie arra is, hogy haladéktalanul megindítsa a hitelintézet felszámolására irányuló eljárást (61). Az a javaslat, amely szerint az engedély visszavonása „elegendő” feltétele a felszámolásnak, arra ösztönözheti a tagállamokat, hogy lemondjanak e fontos, a nemzeti hatóságok felhatalmazására vonatkozó követelmény megfelelő átültetéséről (62). Ez a megközelítés ahhoz a téves értelmezéshez vezethet, hogy az engedély felügyeleti hatóság általi visszavonása lenne a felszámolási eljárás megindításának kizárólagos kiváltó oka, anélkül hogy figyelembe vennék a szanálási hatóság arra vonatkozó korábbi határozatát, hogy teljesültek-e a szanálási feltételek. Ez a megközelítés ahhoz vezethet a gyakorlatban, hogy a nemzeti közigazgatási hatóságok vagy a nemzeti bíróságok az engedély visszavonásáig elhalasztják a felszámolási eljárás megindítását. Ez figyelmen kívül hagyná azt a lehetőséget, hogy egyes esetekben megfelelőbb lenne akkor megindítani a felszámolási eljárást, amikor a hitelintézet még rendelkezik banki működési engedéllyel. E megfontolásokra tekintettel az EKB azt ajánlja, hogy az engedély visszavonása ne legyen harmonizált előfeltétele a hitelintézetek felszámolásának. |
| --- | --- |

10.4.

11.   Visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások az ESZA felé

| 11.1. | Az EKB határozottan javasolja, hogy a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások aránya ne emelkedjen az intézmények által az ESZA részére és a szanálásfinanszírozási rendszerekhez nyújtott előzetes hozzájárulások teljes összegének 30 %-áról 50 %-ára (63). A visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat tevő hitelintézetek gyakorlata megmutatta, hogy azoknak az egyes hitelintézetek általi kezelése azzal a kockázattal járhat, hogy túlbecsülik elsődleges alapvető tőkéjüket. Ha a hitelintézet helyzetének értékelése azt mutatja, hogy ez egy fennálló és nem fedezett kockázat, akkor ez a kockázat csökkentésére irányuló felügyeleti intézkedések meghozatalát vonhatja maga után. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | E prudenciális kérdés hátterében az áll, hogy számviteli célokból számos hitelintézet nem könyveli el kötelezettségként a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalást, hanem mérlegén kívül tartja azt, ugyanakkor a készpénzbiztosítékot eszközként könyveli el anélkül, hogy az eredménykimutatásban bármilyen ráfordítást feltüntetne. Ily módon a hitelintézet elsődleges alapvető tőkéjét túlbecsülik, mivel az nem tükrözi azt a tényt, hogy a szanálási alapba biztosítékként befizetett források nem hívhatók le megfelelő készpénzfizetés nélkül. A visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos prudenciális kockázat fennállását a Törvényszék is elismerte (64). Megjegyzendő, hogy még a javasolt pontosítások sem oldanák meg ezt a problémát (65). |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Az EKB mindenesetre üdvözli annak pontosítását (66), hogy amennyiben egy hitelintézet már nem tartozik az SRMR vagy a BRRD hatálya alá, és már nem áll fenn a hozzájárulás-fizetési kötelezettsége az ESZA tekintetében, a szanálási hatóság lehívja a tett és még esedékes visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat. Ez a módosítás megerősíti továbbá, hogy a hitelintézetek semmilyen körülmények között nem tudják visszaszerezni a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások fedezetéül nyújtott készpénzbiztosítékot, kivéve, ha ennek megfelelő befizetésre kerül sor a szanálási alapba, ami szükségessé teszi, hogy az ilyen készpénzbiztosítékot levonják a hitelintézet elsődleges alapvető tőkéjéből. |
| --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Végezetül, mivel egyes hitelintézetek ezeket az ESZA hozzájárulásokat nem számolják el kiadásként az Alap töltődése során, az Alap felhasználásakor ezeket a hozzájárulásokat ráfordításként kell elszámolniuk. Míg a prudenciális mutatókra gyakorolt hatást az EKB által alkalmazott prudenciális levonások korlátozzák, a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások nyugodt gazdasági időszakokban (amikor az ESZA töltődik) növelik a hitelintézetek nyereségét, válsághelyzetben (az ESZA igénybevétele esetén) pedig elmélyítik a veszteségeket, ezáltal prociklikus fertőzési csatornát hoznak létre. Az EKB ezért rendszerkockázati szempontból problémásnak tartja a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat, amennyiben azokat az ESZA felhalmozási szakaszában nem számolják el kiadásként, és javasolja használatuk minimalizálását. |
| --- | --- |

11.4.

12.   A szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeknek való megfelelés (jegyzési láncok)

| 12.1. | A jegyzési láncok javasolt módosításai felhatalmazzák a szanálási hatóságokat arra, hogy egyes leányvállalatok számára lehetővé tegyék, hogy a belső MREL-követelményeknek összevont alapon (67), ne pedig egyedi alapon feleljenek meg. Erre a lehetőségre a biztosítékok két csoportja vonatkozik (68). Először is, az EU-szintű (vegyes) pénzügyi holdingtársaság anyavállalatnak minősülő szanálás alá vonható szervezetek esetében követelmény, hogy a leányvállalat legyen a szanálás alá vonható szervezet egyetlen közvetlen leányvállalata, és mind a szanálás alá vonható szervezet, mind a leányvállalat ugyanabban a tagállamban letelepedett és ugyanannak szanálás alá vonható csoportnak a tagja legyen. Alternatív megoldásként más típusú szanálás alá vonható szervezetek esetében az a követelmény, hogy a leányvállalatra összevont alapon vonatkozzon a 2. pillér szerinti követelmény vagy kombinált pufferkövetelmény. Másodszor, a szanálási hatóságnak előzőleg azt a következtetést kell levonnia, hogy a belső MREL összevont alapon történő teljesítése nem befolyásolja hátrányosan az érintett csoport szanálhatóságát, sem pedig a leírási és átalakítási hatásköröknek az adott közbenső szervezetre vagy az ugyanazon szanálás alá vonható csoporthoz tartozó más szervezetekre történő alkalmazását. |
| --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Az EU-szintű (vegyes) pénzügyi holdingtársaságnak nem minősülő szanálás alá vonható szervezetek esetében kapcsolat kerül létrehozásra a leányvállalatra összevont alapon előírt, 2. pillér szerinti követelménnyel. Az EKB megjegyzi, hogy az uniós bankcsoporton belüli leányvállalatra vonatkozó konszolidált vagy szubkonszolidált követelményeket az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (69) (a továbbiakban: a tőkekövetelményekről szóló rendelet, CRR) és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (70) (a továbbiakban: a tőkekövetelményekről szóló irányelv, CRD) szerinti vonatkozó feltételekkel összhangban kell megállapítani. Például, ha a leányvállalat nem tagállami anyaintézmény és nem is rendelkezik harmadik országbeli leányvállalattal, a felügyeleti hatóság csak akkor írhatja elő a CRR és a CRD szerinti bizonyos kötelezettségek (71) szubkonszolidált alapon való teljesítését, ha ezt felügyeleti okokból a kockázat sajátosságai vagy az intézmény tőkestruktúrája indokolja, vagy ha egyes tagállamok olyan nemzeti jogszabályokat fogadnak el, amelyek a tevékenységek egy bankcsoporton belüli strukturális elválasztását írják elő (72). |
| --- | --- |

12.2.

13.   A betétbiztosítási keretrendszerrel kapcsolatos egyéb szempontok

| 13.1. | A DGSD javasolt módosításai a betétbiztosítási keretrendszert érintő számos egyéb módosítást javasolnak (73). Az EKB üdvözli azokat a változtatásokat, amelyek további harmonizációhoz és a hatóságok válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer alapján fennálló eszköztárának bővítéséhez vezetnek. |
| --- | --- |

13.1.

| 13.2. | A DGSD-t érintő néhány javasolt módosítás aggodalomra ad okot az EKB számára. Először is, a DGSD javasolt módosításai arra irányulnak, hogy a felügyeleti hatóság számára arra vonatkozó kötelezettséget írjanak elő, hogy biztosítsa, hogy a hitelintézetek eleget tegyenek a betétbiztosítási rendszer tagjaiként rájuk háruló kötelezettségeknek (74). A felügyeleti hatóság CRD szerinti hatáskörei csak az ott meghatározott célkitűzések teljesítésére használhatók fel, és nem terjeszthetők ki nem kapcsolódó kérdésekre, így például arra, hogy a hitelintézetek nem tesznek eleget a betétbiztosítási rendszer tagjaként rájuk háruló kötelezettségeknek. Emellett a betétbiztosítási rendszerek hatóságai sokkal jobb helyzetben vannak az ilyen megfelelés értékeléséhez, és ehelyett őket kell felruházni a megfelelő végrehajtási hatáskörökkel. Az EKB ezért e javaslat felülvizsgálatát javasolja. |
| --- | --- |

13.2.

| 13.3. | Másodszor, a DGSD javasolt módosításai azt sugallják, hogy a betétbiztosítási rendszerek számára megengedett lesz, hogy pénzeszközeiket a nemzeti központi banknál (NKB) vezetett számlákon tartsák (75). Bár az ilyen számlák nyitása összhangban lenne a Szerződéssel (76), ez a rendelkezés szükségessé teheti egyes NKB-k nemzeti jog szerinti alapokmányának módosítását annak biztosítása érdekében, hogy mind az állami, mind a magán betétbiztosítási rendszerek jogosultak legyenek a szükséges számlák megnyitására. Ezenkívül egy betétbiztosítási rendszer valamely NKB általi finanszírozása – például a betétbiztosítási rendszer NKB-nál vezetett számlájára vonatkozó folyószámlahitel nyújtása révén – nem lenne összeegyeztethető a monetáris finanszírozás tilalmával, amennyiben a betétbiztosítási rendszer a Szerződés 123. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „közintézménynek” minősül (77). |
| --- | --- |

13.3.

14.   A betétbiztosítási rendszerbe való befizetések átvitelének megkönnyítése

| 14.1. | Jelenleg, ha valamely hitelintézet tagsága megszűnik egy betétbiztosítási rendszerben és másik betétbiztosítási rendszerhez csatlakozik, vagy ha tevékenységeinek egy részét másik betétbiztosítási rendszerhez helyezi át, az átadó betétbiztosítási rendszer a hitelintézet korábbi befizetéseinek csak kis részét adja át az új betétbiztosítási rendszernek. 2024-től, amint a betétbiztosítási rendszerek elérik a célszintet, teljesen megszűnhet a befizetések átadásának lehetősége, mivel csak az utolsó 12 hónap befizetéseit lehet átadni. Amennyiben egy hitelintézet más betétbiztosítási rendszerhez csatlakozik, ez finanszírozási többletet eredményez az átadó betétbiztosítási rendszerben, mivel az e betétbiztosítási rendszer által fedezett kockázatok csökkennek, miközben pénzügyi eszközei nagyon hasonlóak maradnak. A fogadó betétbiztosítási rendszerben ugyanakkor finanszírozási hiány keletkezik, mivel az átadott források nem állnak arányban az átvett kockázatokkal. Ezt a hiányt a váltó hitelintézetnek vagy a fogadó betétbiztosítási rendszer valamennyi tagjának kell betöltenie. A jelenlegi betétbiztosítási keretrendszer kedvező elbánásban részesíti az átadó betétbiztosítási rendszert a váltó hitelintézet és/vagy a fogadó betétbiztosítási rendszer tagjainak kárára. Változtatások hiányában a betétbiztosítási keretrendszer jelentős meg nem térülő költséget ró a betétbiztosítási rendszert váltó hitelintézetre. Ez jelentősen akadályozza a banki szolgáltatások egységes uniós piacának előmozdítására irányuló célkitűzést. |
| --- | --- |

14.1.

| 14.2. | Az EKB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság javaslata nem követi az EBH azon ajánlását (78), hogy bízzák meg az EBH-t egy olyan módszertan kidolgozásával, amely orvosolná a betétbiztosítási keretrendszer e hiányosságát. Az EKB azt javasolja, hogy az EBH kapjon megbízást arra, hogy az átvitt kockázatokkal való összhang biztosítása érdekében dolgozzon ki egy módszertant az átadandó befizetések összegének kiszámítására. Ez minimalizálná az átadó betétbiztosítási rendszer finanszírozási többletét és a fogadó betétbiztosítási rendszer finanszírozási hiányát, és ezáltal elkerülhetővé tenné, hogy szükségtelen költségek háruljanak a váltó hitelintézetre és a fogadó betétbiztosítási rendszer más tagjaira. E módszertannak egyensúlyt kell teremtenie az érintett betétbiztosítási rendszerek érdekei között, és a rendszer egésze tekintetében meg kell őriznie a pénzügyi stabilitást. |
| --- | --- |

14.2.

15.   Információcsere

| 15.1. | A javasolt jogalkotási csomag célja, hogy tovább erősítse a válságkezeléssel kapcsolatos információcserét szabályozó rendelkezéseket (79). |
| --- | --- |

15.1.

| 15.2. | Az EKB támogatja az illetékes hatóságok és a szanálási hatóságok között átfogó és időben történő, válságkezelési célokat szolgáló információcserét. Az EKB és az ESZT már rendelkezik egy átfogó kétoldalú egyetértési megállapodással, amely megkönnyíti az ilyen információcserét (80). Az egyetértési megállapodás több csatornát hoz létre az információcsere és az együttműködés számára, biztosítva, hogy az ESZT tájékoztatást kapjon az EKB által közvetlenül felügyelt szervezetekkel kapcsolatos releváns fejleményekről. |
| --- | --- |

15.2.

| 15.3. | Az EKB-nak azonban aggályai vannak az SRMR és a BRRD azon javasolt módosításaival kapcsolatban, amelyek előírják az EKB és a KBER többi tagja számára, hogy bocsássanak az ESZT rendelkezésére az ESZT-nek az SRMR szerinti feladatainak ellátásához szükséges valamennyi információt (81), és bocsássák a Bizottság rendelkezésére a BRRD szerinti, a szakpolitika kialakításával kapcsolatos feladatai ellátásához szükséges valamennyi információt, beleértve a hatásvizsgálatok elkészítését, valamint a jogalkotási javaslatok előkészítését és megtárgyalását is (82). |
| --- | --- |

15.3.

| 15.4. | E kötelezettségek tárgyi hatálya nem egyértelmű, ezért üdvözlendő lenne az ESZT-nek és a Bizottságnak továbbítandó információk típusának további pontosítása. Közelebbről, az információcserére vonatkozóan a BRRD-be beiktatandó új rendelkezések csak az említett irányelv tárgyára vonatkozhatnak. Az ilyen információcsere nem terjedne ki például a hitelintézetek prudenciális felügyeletével vagy a Bizottság szakpolitika kialakításának területére vonatkozó tevékenységeivel kapcsolatos információkra. Az EKB értelmezése szerint ez az információcsere csak összesített formában megjelenő információkat érint, amelyek nem egyes hitelintézetekre vonatkoznak. Ezen túlmenően az EKB üdvözölné, ha együttműködési megállapodások jönnének létre a Bizottsággal ezen információk hatékony és zökkenőmentes továbbításának biztosítása érdekében. Végezetül az EKB értelmezése szerint a bizalmas információkat a bizalmas információk védelméről és az e védelem alóli kivételekről szóló releváns uniós ágazati jogszabályokkal összhangban fogják továbbítani a Bizottságnak. |
| --- | --- |

15.4.

| 15.5. | Emlékeztetni kell arra is, hogy bizalmas statisztikai adatok csak a bizalmas információk védelmére vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban továbbíthatók az ESZT-nek és a Bizottságnak. Közelebbről, a 2533/98/EK tanácsi rendelet (83) 8. cikkének (4a) bekezdése lehetővé teszi a KBER tagjai számára, hogy – olyan mértékben és részletességgel, amely feladataik ellátásához szükséges – bizalmas statisztikai adatokat (84) adjanak át a pénzügyi intézmények, piacok és infrastruktúrák felügyeletéért, vagy a pénzügyi rendszer stabilitásáért az uniós vagy nemzeti jog szerint felelős tagállami vagy uniós hatóságoknak vagy szerveknek. Ugyanezen cikk szerint a bizalmas statisztikai adatokat átvevő hatóságoknak vagy szerveknek meg kell tenniük minden szükséges szabályozási, adminisztratív, technikai és szervezeti intézkedést a bizalmas statisztikai adatok fizikai és logikai védelmének biztosítására. Ennek alapján és az ESZT kérésére az EKB bizalmas statisztikai adatokat továbbít az ESZT-nek. |
| --- | --- |

15.5.

16.   Személyes adatok továbbítása

| 16.1. | Míg a javasolt jogalkotási csomag célja, hogy tovább erősítse a válságkezeléssel összefüggő információcserét szabályozó rendelkezéseket, nem foglalkozik a személyes adatok védelmének kérdésével, amely fontos téma és alapvető jog. Az SRMR egyértelműbb útmutatást nyújthatna a személyes adatok cseréjére vonatkozóan, és megfelelő biztosítékokat nyújthatna az érintettek számára a szóban forgó különböző érdekek közötti méltányos egyensúly biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

16.1.

| 16.2. | Ezenkívül a tapasztalatok azt mutatják, hogy az adatvédelmi szabályoknak való megfelelés több időt vehet igénybe a vonatkozó információk cseréje előtt szükséges intézkedések végrehajtása miatt. Ez a további szükséges idő potenciális késedelmekhez vezethet. Ez különösen problémás lenne egy válsághelyzetben, amikor például az ESZT-nek gyors információkra van szüksége a szanálásra való felkészüléshez. Ezért szükség lehet az eljárási adatvédelmi követelmények ideiglenes enyhítésére szolgáló különös rendelkezések beiktatására az érintett különböző érdekek közötti méltányos egyensúly ilyen válsághelyzetekben történő biztosítása érdekében.
  Abban az esetben, ahol az EKB a javasolt rendelet és irányelvek módosítására tesz javaslatot, külön technikai munkadokumentum tartalmazza a szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot. A technikai munkadokumentum angol nyelven elérhető az EUR-Lexen. |
| --- | --- |

16.2.

Abban az esetben, ahol az EKB a javasolt rendelet és irányelvek módosítására tesz javaslatot, külön technikai munkadokumentum tartalmazza a szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot. A technikai munkadokumentum angol nyelven elérhető az EUR-Lexen.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2023. július 5-én.

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2023) 226 final.

1

(2)  COM(2023) 227 final.

2

(3)  COM(2023) 228 final.

3

(4)  COM(2023) 229 final.

4

(5)  Lásd a 2014/59/EU irányelvnek a fedezetlen, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kielégítési sorrendben elfoglalt helye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2017. március 8-i CON/2017/6 európai központi banki véleményt (HL C 132., 2017.4.26., 1. o.) és az uniós válságkezelési keret felülvizsgálatáról szóló, 2017. november 8-i CON/2017/47 európai központi banki véleményt (HL C 34., 2018.1.31., 17. o.). Az EKB valamennyi véleménye elérhető az EUR-Lexen. Lásd továbbá: ECB contribution to the European Commission’s targeted consultation on the review of the crisis management and deposit insurance framework (Az EKB hozzájárulása az Európai Bizottság által a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer felülvizsgálata tárgyában meghirdetett célzott konzultációhoz), elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Lásd az SRMR javasolt módosításainak indokolását, 5. és 10. o.

6

(7)  Lásd: ECB contribution to the European Commission’s targeted consultation on the review of the crisis management and deposit insurance framework (Az EKB hozzájárulása az Európai Bizottság által a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer felülvizsgálata tárgyában meghirdetett célzott konzultációhoz), 1. o.

7

(8)  Lásd a BRRD javasolt módosításainak indokolását, 19. o.

8

(9)  Lásd az eurocsoport 2022. június 16-i nyilatkozatát a bankunió jövőjéről, elérhető az Európai Unió Tanácsának honlapján: www.consilium.europa.eu.

9

(10)  Lásd a 806/2014/EU rendeletnek az európai betétbiztosítási rendszer létrehozása érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról szóló, 2016. április 20-i CON/2016/26 európai központi banki vélemény (HL C 252., 2016.7.12., 1. o.) 1.1. bekezdését.

10

(11)  Lásd: ECB contribution to the European Commission’s targeted consultation on the review of the crisis management and deposit insurance framework (Az EKB hozzájárulása az Európai Bizottság által a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer felülvizsgálata tárgyában meghirdetett célzott konzultációhoz), 1–4. o., 14–15. o.

11

(12)  Lásd a CON/2016/26 vélemény 1.1. bekezdését.

12

(13)  Lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a bankunió kiteljesítéséhez hozzájáruló válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer felülvizsgálatáról (COM(2023) 225 final).

13

(14)  Lásd a CON/2017/47 vélemény 4. bekezdését, valamint: ECB contribution to the European Commission’s targeted consultation on the review of the crisis management and deposit insurance framework (Az EKB hozzájárulása az Európai Bizottság által a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer felülvizsgálata tárgyában meghirdetett célzott konzultációhoz), 2. o., 5–6. o.

14

(15)  A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 225., 2014.7.30., 1. o.).

15

(16)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikkének 15. pontját, amely módosítja az SRMR 13. cikkét.

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

17

(18)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikkének 15. pontját, amely módosítja az SRMR 13. cikkét.

18

(19)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikkének 15. pontját, amely módosítja az SRMR 13. cikkét.

19

(20)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikkének 15. pontját, amely módosítja az SRMR 13. cikkét.

20

(21)  Lásd az SRMR javasolt módosításainak (14) preambulumbekezdését és 1. cikkének 16. pontját, amely új 13c. cikket illeszt az SRMR-be.

21

(22)  Memorandum of Understanding between the Single Resolution Board and the European Central Bank in respect of Cooperation and Information Exchange (Együttműködésre és információcserére vonatkozó egyetértési megállapodás az Egységes Szanálási Testület és az Európai Központi Bank között), elérhető az EUR-Lexen.

22

(23)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikkének 16. pontját, amely új 13c. cikket illeszt az SRMR-be.

23

(24)  Lásd a BRRD 27. cikke (1) bekezdésének h) pontját.

24

(25)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikkének 16. pontját, amely új 13c. cikk (1) bekezdés b) pontot illeszt az SRMR-be.

25

(26)  Lásd: ECB contribution to the European Commission’s targeted consultation on the review of the crisis management and deposit insurance framework (Az EKB hozzájárulása az Európai Bizottság által a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer felülvizsgálata tárgyában meghirdetett célzott konzultációhoz), 2. o., 6–7. o.

26

(27)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikkének 20. pontját, amely új 18a. cikk (2) bekezdést illeszt az SRMR-be.

27

(28)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikkének 20. pontját, amely új 18a. cikket illeszt az SRMR-be, valamint a BRRD javasolt módosításai 1. cikkének 19. pontját, amely új 32c. cikket illeszt a BRRD-be.

28

(29)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikkének 20. pontját, amely új 18a. cikk (2) bekezdés b) pontot illeszt az SRMR-be.

29

(30)  Lásd a DGSD javasolt módosításai 1. cikkének 12. pontját, amely módosítja a DGSD 11. cikkét.

30

(31)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikke 19. pontjának b) alpontját, amely módosítja az SRMR 18. cikke (4) bekezdésének d) pontját.

31

(32)  Lásd a BRRD javasolt módosításai 1. cikke 17. pontjának b) alpontját, amely módosítja a BRRD 32. cikke (4) bekezdésének d) pontját.

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/49/EU irányelve (2014. április 16.) a betétbiztosítási rendszerekről (HL L 173., 2014.6.12., 149. o.).

33

(34)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikkének 20. pontját, amely új 18a. cikk (1) bekezdés b) pontot illeszt az SRMR-be, valamint a BRRD javasolt módosításai 1. cikkének 19. pontját, amely új 32c. cikk (1) bekezdés b) pontot illeszt a BRRD-be.

34

(35)  Lásd a DGSD javasolt módosításai 1. cikkének 13. pontját, amely új 11e. cikket illeszt a DGSD-be.

35

(36)  Lásd a DGSD javasolt módosításainak (30) preambulumbekezdését.

36

(37)  Lásd a DGSD javasolt módosításai 1. cikkének 13. pontját, amely új 11e. cikk (5) bekezdést illeszt a DGSD-be.

37

(38)  Lásd az SRMR javasolt módosításainak (15) preambulumbekezdését és 1. cikkének 16. pontját, amely új 13c. cikket illeszt az SRMR-be.

38

(39)  Lásd a SRMR javasolt módosításainak (15) preambulumbekezdését.

39

(40)  Lásd a SRMR javasolt módosításainak (16) preambulumbekezdését.

40

(41)  Lásd például a BRRD javasolt módosításai 1. cikkének 56. pontját, amely módosítja a BRRD 109. cikkét.

41

(42)  Lásd a DGSD javasolt módosításai 1. cikkének 13. pontját, amely új 11e. cikket illeszt a DGSD-be.

42

(43)  Lásd a BRRD javasolt módosításai 1. cikke 55. pontjának a) alpontját, amely módosítja a BRRD 108. cikkének (1) bekezdését.

43

(44)  Lásd a SRMR javasolt módosításai 1. cikke 24. pontjának a) alpontját, amely módosítja az SRMR 27. cikkének (7) bekezdését.

44

(45)  .Lásd a SRMR javasolt módosításai 1. cikke 24. pontjának a) alpontját, amely módosítja az SRMR 27. cikkének (7) bekezdését.

45

(46)  Lásd: IMF, Financial Sector Assessment Program – Technical Note – Bank Resolution and Crisis Management (A pénzügyi ágazat értékelési programja – Technikai dokumentum – Bankszanálás és válságkezelés), 2018., 6. és 30. o., elérhető az IMF honlapján: www.imf.org.

46

(47)  Lásd még: ECB contribution to the European Commission’s targeted consultation on the review of the crisis management and deposit insurance framework (Az EKB hozzájárulása az Európai Bizottság által a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer felülvizsgálata tárgyában meghirdetett célzott konzultációhoz), 4. o.

47

(48)  Lásd: ECB contribution to the European Commission’s targeted consultation on the review of the crisis management and deposit insurance framework (Az EKB hozzájárulása az Európai Bizottság által a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer felülvizsgálata tárgyában meghirdetett célzott konzultációhoz), 3. o., 11. o. Az EKB arra ösztönözte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az olyan megoldások megvalósíthatóságát, mint például az európai betétbiztosítási rendszer által támogatott európai közigazgatási felszámolási keretrendszer létrehozása annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan és összehangoltan kezeljék az ilyen hitelintézetek fizetésképtelenségét.

48

(49)  Lásd az SRMR javasolt módosításainak (26) preambulumbekezdését és 1. cikkének 23. pontját, amely módosítja az SRMR 21. cikkét.

49

(50)  Lásd a BRRD javasolt módosításai 1. cikke 55. pontjának a) alpontját, amely módosítja a BRRD 108. cikkének (1) bekezdését.

50

(51)  Lásd még e tekintetben: ECB contribution to the European Commission’s targeted consultation on the review of the crisis management and deposit insurance framework (Az EKB hozzájárulása az Európai Bizottság által a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer felülvizsgálata tárgyában meghirdetett célzott konzultációhoz), 4. o., 13. o.

51

(52)  Az Egyesült Államoknak a betétesek egyszintű elsőbbségét és az átruházási stratégiákra való nagymértékű támaszkodást magában foglaló megközelítéséről szóló további információhoz lásd Andrea Enria, az EKB Felügyeleti Testülete elnökének „Of temples and trees: on the road to completing the European banking union” (Templomokról és fákról: az európai bankunió megvalósítása felé vezető úton) című beszédét, elérhető az EKB bankfelügyeleti honlapján: www.bankingsupervision.europa.eu.

52

(53)  Lásd a CON/2017/6 vélemény 2.3.2. bekezdését.

53

(54)  Lásd a BRRD 32b. cikkét.

54

(55)  Lásd a BRRD javasolt módosításai 1. cikkének 18. pontját, amely módosítja a BRRD 32b. cikkét.

55

(56)  Lásd a CON/2020/25 vélemény 3.2. bekezdését, valamint: ECB contribution to the European Commission’s targeted consultation on the review of the crisis management and deposit insurance framework (Az EKB hozzájárulása az Európai Bizottság által a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer felülvizsgálata tárgyában meghirdetett célzott konzultációhoz), 2. o., 8. o.

56

(57)  Lásd még a fenti 8.6. bekezdést.

57

(58)  Lásd a BRRD javasolt módosításai 1. cikkének 18. pontját, amely módosítja a BRRD 32b. cikkének (3) bekezdését.

58

(59)  Lásd az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontját és 14. cikkének (5) bekezdését.

59

(60)  Lásd a BRRD javasolt módosításainak (16) preambulumbekezdését és 1. cikkének 18. pontját, amely módosítja a BRRD 32b. cikkének (4) bekezdését.

60

(61)  Lásd a BRRD javasolt módosításainak (16) preambulumbekezdését és 1. cikkének 18. pontját, amely módosítja a BRRD 32b. cikkének (1) és (2) bekezdését.

61

(62)  Lásd a BRRD javasolt módosításai 1. cikkének 18. pontját, amely módosítja a BRRD 32b. cikkének (1) bekezdését és előírja, hogy az érintett nemzeti közigazgatási vagy igazságügyi hatóság hatáskörrel rendelkezzen arra, hogy haladéktalanul megindítsa az intézmény vagy szervezet rendezett módon történő felszámolására irányuló eljárást.

62

(63)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikke 37. pontjának a) alpontját, amely módosítja az SRMR 70. cikkének (3) bekezdését, valamint a BRRD javasolt módosításai 1. cikke 53. pontjának a) alpontját, amely módosítja a BRRD 103. cikkének (3) bekezdését.

63

(64)  Lásd a 2020. szeptember 9-i BNP Paribas kontra Európai Központi Bank ítélet (T-150/18 és T-345/18, EU:T:2020:394) 78. pontját.

64

(65)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikke 37. pontjának b) alpontját, amely új 70. cikk (3a) bekezdést illeszt az SRMR-be, valamint a BRRD javasolt módosításai 1. cikke 53. pontjának b) alpontját, amely új 103. cikk (3a) bekezdést illeszt a BRRD-be.

65

(66)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikke 37. pontjának b) alpontját, amely új 70. cikk (3a) bekezdést illeszt az SRMR-be, valamint a BRRD javasolt módosításai 1. cikke 53. pontjának b) alpontját, amely új 103. cikk (3a) bekezdést illeszt a BRRD-be.

66

(67)  Lásd a jegyzési láncok javasolt módosításai 1. cikke 3. pontjának a) alpontját és 2. cikke 7. pontjának a) alpontját, amelyek a BRRD 45f. cikkének (1) bekezdését, illetve az SRMR 12g. cikkének (1) bekezdését módosítják.

67

(68)  Lásd a jegyzési láncok javasolt módosításai 1. cikke 3. pontjának a) alpontját és 2. cikke 7. pontjának a) alpontját, amelyek a BRRD 45f. cikkének (1) bekezdését, illetve az SRMR 12g. cikkének (1) bekezdését módosítják.

68

(69)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

69

(70)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

70

(71)  Lásd a CRR második–nyolcadik részét és a CRD VII. címét.

71

(72)  Lásd a CRR 11. cikkének (6) bekezdését.

72

(73)  E változtatások többsége az Európai Bankhatóságnak a betétbiztosítási rendszerek finanszírozásáról és a betétbiztosítási rendszerek pénzeszközeinek felhasználásáról szóló véleményére (EBA/OP/2020/02) vezethető vissza, amely elérhető az EBH honlapján: www.eba.europa.eu.

73

(74)  Lásd a DGSD javasolt módosításai 1. cikke 3. pontjának a) alpontját, amely módosítja a DGSD 4. cikkének (4) bekezdését.

74

(75)  Lásd a DGSD javasolt módosításai 1. cikke 11. pontjának e) alpontját, amely új 10. cikk (7a) bekezdést illeszt a DGSD-be.

75

(76)  Lásd a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 17. cikkét, amely előírja, hogy műveleteik végzése érdekében az NKB-k számlát nyithatnak hitelintézeteknek, közigazgatási intézményeknek és más piaci szereplőknek.

76

(77)  Lásd az EKB 2022. évi konvergenciajelentésének 2.2.3. bekezdését, valamint a CON/2020/24 véleményt.

77

(78)  Lásd az Európai Bankhatóság véleményét a betétek biztosíthatóságáról, a kártalanítási összeghatárról és a betétbiztosítási rendszerek közötti együttműködésről (EBA/OP/2019/10), elérhető az EBH honlapján: www.eba.europa.eu.

78

(79)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikkének 25. és 43. pontját, amelyek módosítják az SRMR 30., illetve 88. cikkét.

79

(80)  Memorandum of Understanding between the Single Resolution Board and the European Central Bank in respect of cooperation and information exchange (Együttműködésre és információcserére vonatkozó egyetértési megállapodás az Egységes Szanálási Testület és az Európai Központi Bank között).

80

(81)  Lásd az SRMR javasolt módosításai 1. cikkének 29. pontját, amely módosítja az SRMR 34. cikkét, valamint a BRRD javasolt módosításai 1. cikkének 58. pontját, amely módosítja a BRRD 128. cikkét.

81

(82)  Lásd a BRRD javasolt módosításai 1. cikkének 58. pontját, amely módosítja a BRRD 128. cikkét.

82

(83)  A Tanács 2533/98/EK rendelete (1998. november 23.) az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről (HL L 318., 1998.11.27., 8. o.). A 2533/98/EK rendelet jogalapja a KBER Alapokmányának 5.4. cikke, amely előírja, hogy a Tanács a KBER Alapokmányának 41. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően többek között meghatározza az EKB által az NKB-k segítségével végzett statisztikai adatgyűjtésre alkalmazandó titoktartási szabályokat.

83

(84)  A 2533/98/EK rendelet 1. cikkének 12. pontjában meghatározottak szerint.

84

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2023.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/34

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2023. augusztus 30.

(2023/C 307/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0886 |
| JPY | Japán yen | 159,15 |
| DKK | Dán korona | 7,4531 |
| GBP | Angol font | 0,85920 |
| SEK | Svéd korona | 11,8410 |
| CHF | Svájci frank | 0,9568 |
| ISK | Izlandi korona | 142,70 |
| NOK | Norvég korona | 11,5460 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,107 |
| HUF | Magyar forint | 379,85 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4728 |
| RON | Román lej | 4,9420 |
| TRY | Török líra | 29,1190 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6814 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4764 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5427 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8250 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4723 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 442,07 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 20,2170 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,9347 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 590,26 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0511 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 61,800 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 38,145 |
| BRL | Brazil real | 5,2877 |
| MXN | Mexikói peso | 18,2478 |
| INR | Indiai rúpia | 90,0188 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0886

JPY

Japán yen

159,15

DKK

Dán korona

7,4531

GBP

Angol font

0,85920

SEK

Svéd korona

11,8410

CHF

Svájci frank

0,9568

ISK

Izlandi korona

142,70

NOK

Norvég korona

11,5460

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,107

HUF

Magyar forint

379,85

PLN

Lengyel zloty

4,4728

RON

Román lej

4,9420

TRY

Török líra

29,1190

AUD

Ausztrál dollár

1,6814

CAD

Kanadai dollár

1,4764

HKD

Hongkongi dollár

8,5427

NZD

Új-zélandi dollár

1,8250

SGD

Szingapúri dollár

1,4723

KRW

Dél-Koreai won

1 442,07

ZAR

Dél-Afrikai rand

20,2170

CNY

Kínai renminbi

7,9347

IDR

Indonéz rúpia

16 590,26

MYR

Maláj ringgit

5,0511

PHP

Fülöp-szigeteki peso

61,800

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

38,145

BRL

Brazil real

5,2877

MXN

Mexikói peso

18,2478

INR

Indiai rúpia

90,0188

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2023.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/35

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.11214 – MUBADALA CAPITAL / FORTRESS MANAGEMENT / FIG)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 307/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a Mubadala Investment Company PJSC (Szaúd-Arábia) irányítása alá tartozó Mubadala Capital LLC (a továbbiakban: Mubadala Capital, Szaúd-Arábia), |
| --- | --- |

—

a Mubadala Investment Company PJSC (Szaúd-Arábia) irányítása alá tartozó Mubadala Capital LLC (a továbbiakban: Mubadala Capital, Szaúd-Arábia),

| — | FIG Buyer GP (a továbbiakban: Fortress Management, Amerikai Egyesült Államok), amely a Fortress Investment Group LLC jelenlegi vezetői csoportjának tagjai 100 %-os tulajdonában álló, újonnan alapított jogalany, |
| --- | --- |

—

FIG Buyer GP (a továbbiakban: Fortress Management, Amerikai Egyesült Államok), amely a Fortress Investment Group LLC jelenlegi vezetői csoportjának tagjai 100 %-os tulajdonában álló, újonnan alapított jogalany,

| — | Fortress Investment Group LLC (a továbbiakban: FIG, Amerikai Egyesült Államok). |
| --- | --- |

—

Fortress Investment Group LLC (a továbbiakban: FIG, Amerikai Egyesült Államok).

A Mubadala Capital és a Fortress Management az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös irányítást fog szerezni a FIG egésze felett.

Az összefonódásra tőkerészesedés vásárlása és korlátozott partnerségi megállapodás útján kerül sor.

2.

| — | a Mubadala Capital a MIC vagyonkezelő leányvállalata, |
| --- | --- |

—

a Mubadala Capital a MIC vagyonkezelő leányvállalata,

| — | a Fortress Management a FIG jelenlegi vezetői csoportjának tagjai tulajdonában van, |
| --- | --- |

—

a Fortress Management a FIG jelenlegi vezetői csoportjának tagjai tulajdonában van,

| — | a FIG diverzifikált portfólióval rendelkező befektetéskezelő vállalkozás. |
| --- | --- |

—

a FIG diverzifikált portfólióval rendelkező befektetéskezelő vállalkozás.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.11214 – MUBADALA CAPITAL / FORTRESS MANAGEMENT / FIG

Az észrevételeket e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2023.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/37

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.11229 – MFE-MEDIAFOREUROPE / PROSIEBENSAT1)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 307/07)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a Fininvest S.p.A. (Olaszország) irányítása alá tartozó MFE-MEDIAFOREUROPE N.V. (a továbbiakban: MFE, Hollandia), |
| --- | --- |

—

a Fininvest S.p.A. (Olaszország) irányítása alá tartozó MFE-MEDIAFOREUROPE N.V. (a továbbiakban: MFE, Hollandia),

| — | ProSiebenSat.1 Media SE (a továbbiakban: P7S1, Németország). |
| --- | --- |

—

ProSiebenSat.1 Media SE (a továbbiakban: P7S1, Németország).

Az MFE az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást fog szerezni a P7S1 felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | Az MFE egy multinacionális médiacsoport, amely olasz és spanyol nyelvű ingyenes televíziós csatornákat, rádióállomásokat és fizetős televíziós tartalmakat kínál, és az audiovizuális ágazathoz kapcsolódó üzleti tevékenységeket folytat, beleértve a különböző terjesztési platformokon keresztül történő reklámértékesítést. |
| --- | --- |

—

Az MFE egy multinacionális médiacsoport, amely olasz és spanyol nyelvű ingyenes televíziós csatornákat, rádióállomásokat és fizetős televíziós tartalmakat kínál, és az audiovizuális ágazathoz kapcsolódó üzleti tevékenységeket folytat, beleértve a különböző terjesztési platformokon keresztül történő reklámértékesítést.

| — | A P7S1 tömegtájékoztatási és digitális vállalat a szórakoztató-, a társkereső és video-, valamint a kereskedési célú és tőkebefektetési szegmensben tevékenykedik, és a német nyelvű országokra összpontosít. |
| --- | --- |

—

A P7S1 tömegtájékoztatási és digitális vállalat a szórakoztató-, a társkereső és video-, valamint a kereskedési célú és tőkebefektetési szegmensben tevékenykedik, és a német nyelvű országokra összpontosít.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.11229 – MFE-MEDIAFOREUROPE / PROSIEBENSAT1

Az észrevételeket e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2023.8.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/38

---

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek ágazatában egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy egy oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás jóváhagyott standard módosításának a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6b. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett közzététele

(2023/C 307/08)

Ez az értesítés a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 6b. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

TAGÁLLAMBÓL SZÁRMAZÓ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSHEZ VAGY OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS STANDARD MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA VONATKOZÓ KÖZLEMÉNY

(1151/2012/EU rendelet)

„Bardejovský Med / Med z Bardejova”

EU-szám: PDO-SK-02778-AM01 – 2023.6.14.

OEM (X) OFJ ( )

1.   A termék elnevezése

„Bardejovský Med / Med z Bardejova”

2.   Az a tagállam, amelyhez a földrajzi terület tartozik

Szlovákia

3.   A standard módosítást közlő tagállami hatóság

A Szlovák Köztársaság iparjogvédelmi hivatala

–

4.   A jóváhagyott módosítás(ok) ismertetése

„BARDEJOVSKÝ MED / MED Z BARDEJOVA”

EREDETI SZÖVEG

Jegenyefenyő-harmatméz

Fizikai-kémiai tulajdonságok

| Víztartalom: | ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 % |
| --- | --- |
| Hidroxi-metil-furfurol-tartalom: | centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg |
| kristályosítás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg |
| Szacharóztartalom: | legfeljebb 5 g/100 g |
| Glükóz- és fruktóztartalom: | legalább 60 % |
| Mikroelem-tartalom: | több mint 1 % |
| Elektromos vezetőképesség: | legalább 100 mS/m |

Víztartalom:

ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 %

Hidroxi-metil-furfurol-tartalom:

centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg

kristályosítás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg

Szacharóztartalom:

legfeljebb 5 g/100 g

Glükóz- és fruktóztartalom:

legalább 60 %

Mikroelem-tartalom:

több mint 1 %

Elektromos vezetőképesség:

legalább 100 mS/m

Nagyon nagy mennyiségben tartalmaz ásványi anyagokat és mikroelemeket.

Érzékszervi tulajdonságok

Küllem

| Szín: | áttetsző, sötéttől a feketéig terjedő, kristályosítás után enyhe zöld árnyalattal, |
| --- | --- |
| 95–114 mm a Pfund-skála szerint |
| Kristályosítás: | a kristályosítás nagyon finom kristályokat eredményez, amelyek a méz oldásakor alacsony hőmérsékleten gyorsan feloldódnak |
| Illat: | enyhe, nem túl hangsúlyos, finoman édes vajas aroma |
| Íz: | finoman édes, enyhe, nem túl hangsúlyos vajas ízzel |

Szín:

áttetsző, sötéttől a feketéig terjedő, kristályosítás után enyhe zöld árnyalattal,

95–114 mm a Pfund-skála szerint

Kristályosítás:

a kristályosítás nagyon finom kristályokat eredményez, amelyek a méz oldásakor alacsony hőmérsékleten gyorsan feloldódnak

Illat:

enyhe, nem túl hangsúlyos, finoman édes vajas aroma

Íz:

finoman édes, enyhe, nem túl hangsúlyos vajas ízzel

Hársfa-harmatméz

Fizikai-kémiai tulajdonságok

| Víztartalom: | ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 % |
| --- | --- |
| Hidroxi-metil-furfurol-tartalom: | centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg |
| kristályosítás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg |
| Szacharóztartalom: | legfeljebb 5 g/100 g |
| Glükóz- és fruktóztartalom: | legalább 60 % |
| Mikroelem-tartalom: | több mint 1 % |
| Elektromos vezetőképesség: | legalább 90 mS/m |

Víztartalom:

ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 %

Hidroxi-metil-furfurol-tartalom:

centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg

kristályosítás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg

Szacharóztartalom:

legfeljebb 5 g/100 g

Glükóz- és fruktóztartalom:

legalább 60 %

Mikroelem-tartalom:

több mint 1 %

Elektromos vezetőképesség:

legalább 90 mS/m

Érzékszervi tulajdonságok

Küllem

| Szín: | áttetsző, sötétbarnától a feketéig terjedő, kristályosítás után enyhe zöld árnyalattal, 95–110 mm a Pfund-skála szerint |
| --- | --- |
| Kristályosítás: | a hársfából származó mézharmat kristályosítása más fajokhoz képest viszonylag gyorsan megy végbe; a kristályszemek meglehetősen nagyok és a durva homokszemcsékre hasonlítanak |
| Illat: | fűszeres, erőteljes hársvirágaromával |
| Íz: | enyhén fűszeres, a mentolhoz hasonló jellegzetes ízzel |

Szín:

áttetsző, sötétbarnától a feketéig terjedő, kristályosítás után enyhe zöld árnyalattal, 95–110 mm a Pfund-skála szerint

Kristályosítás:

a hársfából származó mézharmat kristályosítása más fajokhoz képest viszonylag gyorsan megy végbe; a kristályszemek meglehetősen nagyok és a durva homokszemcsékre hasonlítanak

Illat:

fűszeres, erőteljes hársvirágaromával

Íz:

enyhén fűszeres, a mentolhoz hasonló jellegzetes ízzel

Harmatméz

Fizikai-kémiai tulajdonságok

| Víztartalom: | ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 % |
| --- | --- |
| Hidroxi-metil-furfurol-tartalom: | centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg |
| | kristályosítás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg |
| Szacharóztartalom: | legfeljebb 5 g/100 g |
| Glükóz- és fruktóztartalom: | legalább 60 % |
| Mikroelem-tartalom: | több mint 1 % |
| Elektromos vezetőképesség: | legalább 95 mS/m |

Víztartalom:

ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 %

Hidroxi-metil-furfurol-tartalom:

centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg

kristályosítás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg

Szacharóztartalom:

legfeljebb 5 g/100 g

Glükóz- és fruktóztartalom:

legalább 60 %

Mikroelem-tartalom:

több mint 1 %

Elektromos vezetőképesség:

legalább 95 mS/m

Érzékszervi tulajdonságok

Küllem

| Szín: | áttetsző, barnásvörös, barnától sötétbarnáig terjedő |
| --- | --- |
| 95–110 mm a Pfund-skála szerint |
| Kristályosítás: | gyors, meglehetősen vastag kristályszemek képződnek |
| Illat: | enyhén fűszeres |
| Íz: | enyhén vajas és fűszeres, jellegzetes mézharmatízzel |

Szín:

áttetsző, barnásvörös, barnától sötétbarnáig terjedő

95–110 mm a Pfund-skála szerint

Kristályosítás:

gyors, meglehetősen vastag kristályszemek képződnek

Illat:

enyhén fűszeres

Íz:

enyhén vajas és fűszeres, jellegzetes mézharmatízzel

ÚJ SZÖVEG:

Jegenyefenyő-harmatméz

Fizikai-kémiai tulajdonságok

| Víztartalom: | ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 % |
| --- | --- |
| Hidroxi-metil-furfurol-tartalom: | centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg |
| kristályosodás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg |
| Szacharóztartalom: | legfeljebb 5 g/100 g |
| Glükóz- és fruktóztartalom: | legalább 45 % |
| Elektromos vezetőképesség: | legalább 100 mS/m |

Víztartalom:

ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 %

Hidroxi-metil-furfurol-tartalom:

centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg

kristályosodás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg

Szacharóztartalom:

legfeljebb 5 g/100 g

Glükóz- és fruktóztartalom:

legalább 45 %

Elektromos vezetőképesség:

legalább 100 mS/m

Nagyon nagy mennyiségben tartalmaz ásványi anyagokat és mikroelemeket.

Érzékszervi tulajdonságok

Küllem

| Szín: | áttetsző, sötéttől a feketéig terjedő, kristályosodás után enyhe zöld árnyalattal, |
| --- | --- |
| több mint 65 mm a Pfund-skála szerint |
| Kristályosodás: | a kristályosodás nagyon finom kristályokat eredményez, amelyek a méz oldásakor alacsony hőmérsékleten gyorsan feloldódnak |
| Illat: | enyhe, nem túl hangsúlyos, finoman édes vajas aroma |
| Íz: | finoman édes, enyhe, nem túl hangsúlyos vajas ízzel |

Szín:

áttetsző, sötéttől a feketéig terjedő, kristályosodás után enyhe zöld árnyalattal,

több mint 65 mm a Pfund-skála szerint

Kristályosodás:

a kristályosodás nagyon finom kristályokat eredményez, amelyek a méz oldásakor alacsony hőmérsékleten gyorsan feloldódnak

Illat:

enyhe, nem túl hangsúlyos, finoman édes vajas aroma

Íz:

finoman édes, enyhe, nem túl hangsúlyos vajas ízzel

Hársfa-harmatméz

Fizikai-kémiai tulajdonságok

| Víztartalom: | ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 % |
| --- | --- |
| Hidroxi-metil-furfurol-tartalom: | centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg |
| kristályosodás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg |
| Szacharóztartalom: | legfeljebb 5 g/100 g |
| Glükóz- és fruktóztartalom: | legalább 45 % |
| Elektromos vezetőképesség: | legalább 90 mS/m |

Víztartalom:

ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 %

Hidroxi-metil-furfurol-tartalom:

centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg

kristályosodás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg

Szacharóztartalom:

legfeljebb 5 g/100 g

Glükóz- és fruktóztartalom:

legalább 45 %

Elektromos vezetőképesség:

legalább 90 mS/m

Érzékszervi tulajdonságok

Küllem

| Szín: | áttetsző, sötétbarnától a feketéig terjedő, kristályosodás után enyhe zöld árnyalattal, több mint 65 mm a Pfund-skála szerint |
| --- | --- |
| Kristályosodás: | a hársfából származó mézharmat kristályosodása más fajtákéhoz képest viszonylag gyorsan megy végbe; a kristályszemek meglehetősen nagyok és a durva homokszemcsékre hasonlítanak |
| Illat: | fűszeres, erőteljes hársvirágaromával |
| Íz: | enyhén fűszeres, a mentolhoz hasonló jellegzetes ízzel |

Szín:

áttetsző, sötétbarnától a feketéig terjedő, kristályosodás után enyhe zöld árnyalattal, több mint 65 mm a Pfund-skála szerint

Kristályosodás:

a hársfából származó mézharmat kristályosodása más fajtákéhoz képest viszonylag gyorsan megy végbe; a kristályszemek meglehetősen nagyok és a durva homokszemcsékre hasonlítanak

Illat:

fűszeres, erőteljes hársvirágaromával

Íz:

enyhén fűszeres, a mentolhoz hasonló jellegzetes ízzel

Harmatméz

Fizikai-kémiai tulajdonságok

| Víztartalom: | ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 % |
| --- | --- |
| Hidroxi-metil-furfurol-tartalom: | centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg |
| kristályosodás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg |
| Szacharóztartalom: | legfeljebb 5 g/100 g |
| Glükóz- és fruktóztartalom: | legalább 45 % |
| Elektromos vezetőképesség: | legalább 95 mS/m |

Víztartalom:

ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 %

Hidroxi-metil-furfurol-tartalom:

centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg

kristályosodás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg

Szacharóztartalom:

legfeljebb 5 g/100 g

Glükóz- és fruktóztartalom:

legalább 45 %

Elektromos vezetőképesség:

legalább 95 mS/m

Érzékszervi tulajdonságok

Küllem

| Szín: | áttetsző, sötétbarnától a feketéig terjedő, kristályosodás után enyhe zöld árnyalattal, több mint 65 mm a Pfund-skála szerint |
| --- | --- |
| Kristályosodás: | gyors, meglehetősen vastag kristályszemek képződnek |
| Illat: | enyhén fűszeres |
| Íz: | enyhén vajas és fűszeres, jellegzetes mézharmatízzel |

Szín:

áttetsző, sötétbarnától a feketéig terjedő, kristályosodás után enyhe zöld árnyalattal, több mint 65 mm a Pfund-skála szerint

Kristályosodás:

gyors, meglehetősen vastag kristályszemek képződnek

Illat:

enyhén fűszeres

Íz:

enyhén vajas és fűszeres, jellegzetes mézharmatízzel

A módosítás az egységes dokumentumot érinti.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Bardejovský Med / Med z Bardejova”

EU-szám: PDO-SK-02778-AM01 – 2023.6.14.

OEM (X) OFJ ( )

1.   Elnevezés (OEM vagy OFJ)

„Bardejovský Med / Med z Bardejova”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Szlovákia

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa [a XI. mellékletben szereplő felsorolás alapján]

1.4. osztály: Egyéb állati eredetű termékek (tojás, méz, különböző tejtermékek a vaj kivételével stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Bardejovský med / Med z Bardejova” elnevezés három különböző termékre terjed ki:

jegenyefenyő-harmatméz;

hársfa-harmatméz; valamint

harmatméz.

Folyékony vagy kristályosodott formában forgalmazzák a piacon.

Jegenyefenyő-harmatméz

Fizikai-kémiai tulajdonságok

| Víztartalom: | ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 % |
| --- | --- |
| Hidroxi-metil-furfurol-tartalom: | centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg |
| kristályosodás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg |
| Szacharóztartalom: | legfeljebb 5 g/100 g |

Víztartalom:

ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 %

Hidroxi-metil-furfurol-tartalom:

centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg

kristályosodás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg

Szacharóztartalom:

legfeljebb 5 g/100 g

Glükóz- és fruktóztartalom: legalább 45 %

Elektromos vezetőképesség: legalább 100 mS/m

Nagyon nagy mennyiségben tartalmaz ásványi anyagokat és mikroelemeket.

Érzékszervi tulajdonságok

Küllem

| Szín: | áttetsző, sötéttől a feketéig terjedő, kristályosodás után enyhe zöld árnyalattal, |
| --- | --- |
| 95–65 mm a Pfund-skála szerint |
| Kristályosodás: | a kristályosodás nagyon finom kristályokat eredményez, amelyek a méz oldásakor alacsony hőmérsékleten gyorsan feloldódnak |
| Illat: | enyhe, nem túl hangsúlyos, finoman édes vajas aroma |
| Íz: | finoman édes, enyhe, nem túl hangsúlyos vajas ízzel |

Szín:

áttetsző, sötéttől a feketéig terjedő, kristályosodás után enyhe zöld árnyalattal,

95–65 mm a Pfund-skála szerint

Kristályosodás:

a kristályosodás nagyon finom kristályokat eredményez, amelyek a méz oldásakor alacsony hőmérsékleten gyorsan feloldódnak

Illat:

enyhe, nem túl hangsúlyos, finoman édes vajas aroma

Íz:

finoman édes, enyhe, nem túl hangsúlyos vajas ízzel

Hársfa-harmatméz

Fizikai-kémiai tulajdonságok

| Víztartalom: | ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 % |
| --- | --- |
| Hidroxi-metil-furfurol-tartalom: | centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg |
| kristályosodás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg |
| Szacharóztartalom: | legfeljebb 5 g/100 g |

Víztartalom:

ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 %

Hidroxi-metil-furfurol-tartalom:

centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg

kristályosodás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg

Szacharóztartalom:

legfeljebb 5 g/100 g

Glükóz- és fruktóztartalom: legalább 45 %

Elektromos vezetőképesség: legalább 90 mS/m

Érzékszervi tulajdonságok

Küllem

| Szín: | áttetsző, sötétbarnától a feketéig terjedő, kristályosodás után enyhe zöld árnyalattal, több mint 65 mm a Pfund-skála szerint |
| --- | --- |
| Kristályosodás: | a hársfából származó mézharmat kristályosodása más fajokhoz képest viszonylag gyorsan megy végbe; a kristályszemek meglehetősen nagyok és a durva homokszemcsékre hasonlítanak. |
| Illat: | fűszeres, erőteljes hársvirágaromával |
| Íz: | enyhén fűszeres, a mentolhoz hasonló jellegzetes ízzel |

Szín:

áttetsző, sötétbarnától a feketéig terjedő, kristályosodás után enyhe zöld árnyalattal, több mint 65 mm a Pfund-skála szerint

Kristályosodás:

a hársfából származó mézharmat kristályosodása más fajokhoz képest viszonylag gyorsan megy végbe; a kristályszemek meglehetősen nagyok és a durva homokszemcsékre hasonlítanak.

Illat:

fűszeres, erőteljes hársvirágaromával

Íz:

enyhén fűszeres, a mentolhoz hasonló jellegzetes ízzel

Harmatméz

Fizikai-kémiai tulajdonságok

| Víztartalom: | ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 % |
| --- | --- |
| Hidroxi-metil-furfurol-tartalom: | centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg |
| | kristályosodás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg |
| Szacharóztartalom: | legfeljebb 5 g/100 g |

Víztartalom:

ülepedés után az edényben a termék felszínén legfeljebb 18 %

Hidroxi-metil-furfurol-tartalom:

centrifugálás utáni oldatlan méz esetében legfeljebb 5 mg/kg

kristályosodás utáni oldott méz esetében legfeljebb 15 mg/kg

Szacharóztartalom:

legfeljebb 5 g/100 g

Glükóz- és fruktóztartalom: legalább 45 %

Elektromos vezetőképesség: legalább 95 mS/m

Érzékszervi tulajdonságok

Küllem

| Szín: | áttetsző, sötéttől a feketéig terjedő, kristályosodás után enyhe zöld árnyalattal, |
| --- | --- |
| | több mint 65 mm a Pfund-skála szerint |
| Kristályosodás: | gyors, meglehetősen vastag kristályszemek képződnek |
| Illat: | enyhén fűszeres |
| Íz: | enyhén vajas és fűszeres, jellegzetes mézharmatízzel |

Szín:

áttetsző, sötéttől a feketéig terjedő, kristályosodás után enyhe zöld árnyalattal,

több mint 65 mm a Pfund-skála szerint

Kristályosodás:

gyors, meglehetősen vastag kristályszemek képződnek

Illat:

enyhén fűszeres

Íz:

enyhén vajas és fűszeres, jellegzetes mézharmatízzel

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

–

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Bardejovský med / Med z Bardejova” előállításának valamennyi lépését a kaptárak elhelyezésétől az edények feltöltéséig a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Bardejovský med / Med z Bardejova” csomagolását a 4. pontban említett meghatározott földrajzi területen kell végezni a termék eredetiségének és minőségének jobb védelme, valamint a termék nyomonkövethetőségének és felügyeletének biztosítása érdekében.

Ez az egyetlen módja annak, hogy megőrizzük a minőséget, és megelőzzük a fizikai-kémiai és érzékszervi tulajdonságok bármilyen változását. Az áruk új helyre történő szállítása a hőmérséklet és a páratartalom változásához, a külső szagok felszívódásához, a hidroxi-metil-furfurol mennyiségének növekedéséhez és a diasztázok mennyiségének csökkenéséhez vezet. A terméknek a meghatározott területen történő csomagolása csökkenti annak kockázatát, hogy a 4. pontban meghatározott területen kívülről származó mézzel keveredjen.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

–

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Bardejovský med / Med z Bardejova” előállítása a Csergő-hegység (Čergov) területén, Bártfa (Bardejov) járásban, Hertnek (Hertník), Szekcsőalja (Šiba), Hervartó (Hervartov), Erdővágás (Richvald), Kiskereszt (Kríže), Tapolytarnó (Tarnov), Rokitó (Rokytov) és Tapolysárpatak (Mokroluh) településen történik, valamint Bártfa (Bardejov) város következő részein: Koligrund, Bártfazabava (Bardejovská zábava), Poštárka és Bártfamihalyó (Bardejov-Mihaľov).

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Bardejovský med / Med z Bardejova” eredetmegjelölés bejegyzése iránti kérelem kizárólag a terméknek a földrajzi területen fennálló természeti és emberi tényezőkből eredő sajátos minőségén és tulajdonságain alapul.

A Csergő-hegység (Čergov) Szlovákia északkeleti részén fekszik. A vonulat egy homokköves és agyagköves flisalapzaton képződött. A terület felszínét vegyes erdők borítják, amelyekben a bükkfák, jegenyefenyők és lucfenyők dominálnak. A hegység bártfai területét homogén jegenyefenyő-állomány borítja, amelynek egy része kislevelű hársfákkal és bükkfákkal tarkított. E meghatározott földrajzi terület erdeiben a jegenyefenyők aránya nagyon magas – a becslések szerint 70 %. Az erdőterületből mintegy 6 000 hektár jegenyefenyővel borított, a méhkaptárak pedig e területeken helyezkednek el állandó vagy vándorló helyszíneken.

A Csergő-hegység teljes vonulata a hideg éghajlati övezetben található, ahol a téli átlaghőmérséklet -3 °C és -6 °C közötti, a nyári átlaghőmérséklet pedig 14–16 °C, a hóborította napok száma pedig évente 120–160. A területen évente 10–30 olyan nap van, amikor a hőmérséklet eléri vagy meghaladja a 25 °C-ot. Az éghajlat meglehetősen hűvös és nedves, ami megfelelő feltételeket teremt a Lachnidea családba tartozó Cinara pectinatae csíkos fenyőgallytetű életciklusához, és nagy kolóniákban való terjedéséhez. A levéltetű választja ki a mézharmatot, ami alapvető erőforrás a „Bardejovský med / Med z Bardejova” előállításához.

A levéltetvek úgy táplálkoznak, hogy megszúrják a jegenyefenyők ágait vagy más lombhullató vagy tűlevelű fák leveleit és azok növényi nedveit kiszívják. Metabolizmusuk nem képes feldolgozni a növényi nedvek egyes összetevőit, így azokat édes cseppek formájában kiválasztják, amelyeket a méhek a kaptáraikba gyűjtenek, és egyedi anyagokkal (enzimekkel) gazdagítanak; sűrítenek, és a kaptárakban lépekben tárolják el és mézet állítanak elő belőlük. A krajnai méhet (Apis mellifera carnica) hosszú ideje tartják ezen a területen, és már alkalmazkodott a helyi éghajlati viszonyokhoz és a mézharmat gyűjtéséhez. A krajnai méhet (Apis mellifera carnica) hosszú ideje tartják ezen a területen, és már alkalmazkodott a helyi éghajlati viszonyokhoz és a mézharmat gyűjtéséhez.

A méhek a „Bardejovský med / Med z Bardejova” mézharmatot állandó jelleggel méhészetekben elhelyezkedő kaptárakban vagy a meghatározott földrajzi területen található települések pontosan meghatározott határain belül vándorló kaptárakban állítják elő. A kaptáraknak természetes anyagból kell lenniük: fából készülhetnek. A méheket nem szabad műanyag vagy polisztirol kaptárokban tartani.

A mézet mézextraktorban történő centrifugálással nyerik ki a lépekből. A centrifugálásra akkor kerül sor, amikor a méz érett, és a víztartalom nem haladja meg a 18 %-ot. A fias lépeket nem szabad centrifugálni. A méhészeti idényben kémiai úton előállított gyógyszerek nem használhatók a kaptárakban. A méz víztartalma technikai párologtatással nem csökkenthető. Centrifugálás után a mézet szűrőkkel szűrik a szennyeződések (viasz, méhek stb.) eltávolítása érdekében. A mézből csak a szennyeződések távolíthatók el, és semmi sem adható hozzá. A mézet ezután tárolás céljára szolgáló tárolóedényekben tárolják, vagy azonnal becsomagolhatják a fogyasztónak történő végső értékesítésre szánt üveg tárolóedényekbe. Centrifugálás után, ha a mézet tárolóedényekben tárolták, csak 45 °C alatti hőmérsékleten oldódhat. A méz centrifugálásának és csomagolásának teljes folyamata csak az arra a célra kijelölt és az illetékes regionális állat-egészségügyi és élelmiszerügyi hatóság által jóváhagyott üzemben történhet, amelynek a meghatározott területen kell elhelyezkednie.

A méhészek hagyományos, kézműves módon gyűjtik be a mézet, amely begyűjtési mód szorosan kapcsolódik a területhez. A helyi méhészek szakértelme a kaptárak helyének kiválasztásában, a méz kinyerésének módjában, a lép centrifugálásában és a méz tárolásának és dekantálásának elveiben rejlik. A füstölőben csak a helyi fákból származó régi, korhadt fát használnak, amely ártalmatlan és nem irritáló füstöt fejleszt. A méhészeti idényben a méheket nem szabad cukorral vagy más takarmánnyal etetni. A lépeket fedelező villa használatával hagyományos módon fedelezik. A mézet hőhatás alkalmazása nélkül, centrifugálással nyerik ki a keretből. Nem pasztörizálják.

A „Bardejovský med / Med z Bardejova” egyedisége főként annak köszönhető, hogy mind a hársfa-mézharmat, mind a harmatméz tartalmaz jegenyefenyő-mézharmatot is, ami befolyásolja a sötétbarnától feketéig terjedő színüket; az összetétel pedig nagyon kellemes ízt eredményez. Ezt a különleges minőséget a méz az összetételének, valamint magas flavonoid-, ásványianyag- és mikroelem-tartalmának köszönheti. Az ilyen módon előállított méz meglehetősen sűrű állagú, finom ízű, sötét színű és egyedi illatú. Nagyon nagy mennyiségben tartalmaz ásványi anyagokat és mikroelemeket.

A tiszta, természetes helyszíneken előállított minőségi „Bardejovský med / Med z Bardejova” számos díjat nyert rangos nemzetközi vásárokon. A termék minőségét a Pravda újságban 2016. július 5-én közzétett írás is alátámasztotta: „Nem sokkal ezelőtt például a bardejovi harmatmézet e terméktípus referenciatermékének nyilvánították.” A Nový čas2012. október 14-i egyik újságcikkének főcíme a következő: „A bardejovi méz a világ legjobb méze: Jozef a méhész aranyat nyer.”

A „Bardejovský med / Med z Bardejova” terméket szoros kapcsolat fűzi származási területéhez. A termék egyedi tulajdonságai a földrajzi területhez kapcsolódnak. Homogén jegenyefenyő-állományok csak nagyon kedvező és tiszta környezetben növekednek. A meghatározott terület mikroklimatikus viszonyai, tengerszint feletti magassága, éghajlata és a páratartalma kedvező feltételeket teremt a levéltetvek szaporodásához, amely viszont befolyásolja a mézharmat termelését. A kaptárak sűrű jegenyefenyő-erdőkben helyezkednek el.

A meghatározott földrajzi területen nyert harmatméz elektromos vezetőképessége jóval nagyobb, mint más területeken a harmatmézek szokásos vezetőképessége. Az elektromos vezetőképesség a mikroelemek és ásványi anyagok, például a magnézium, a mangán, a vas, a réz, a kobalt, a kalcium, a foszfor és egyebek magas tartalmának tudható be. A „Bardejovský med / Med z Bardejova” terméknek a különleges tulajdonságait és minőségét az adja, hogy ezek az ásványi anyagok és mikroelemek előfordulnak a jegenyefenyő-állományok helyi altalajában. Ezek a ritka előfordulású anyagok a gyökérrendszeren keresztül eljutnak a jegenyefenyők ágaiba, majd a növényi nedvekkel táplálkozó levéltetvek kiválasztják azokat. A méhek ezután elszállítják őket a kaptáraikba, ahol a méz előállítása történik. Ezek a tények befolyásolják a méz összetételét és minőségét, és ezek kölcsönzik a Bardejov méznek a jellegzetes tulajdonságait.

Az e területen található jegenyefenyőkből már nagyon régóta és folyamatosan állítanak elő mézet. A helyi méhészek tapasztalata és szakértelme tükröződik a méztermelés módszerében. A helyi méhészek magas képzettségi szintjüknek köszönhetően meg tudnak felelni a méztermelésre vonatkozó számos követelménynek, és e földrajzi terület kivételes jellegéből adódó sajátos jellemzőkkel rendelkező mézet képesek előállítani.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/2023/CHOP_CHZO/%C5%A1pecifik%C3%A1cie/BARDEJOVSKY%20MED%20MED%20Z%20BARDEJOVA.pdf

---

(1)  HL L 179., 2014.6.19., 17. o.

---