# Uradni list C 195/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.195.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 195 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5219. avgust 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.195.slv

Uradni list

Evropske unije

C 195

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5219. avgust 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2009/C 195/01 | Mnenje Sveta z dne 7. julija 2009 o posodobljeni različici programa Slovenije za stabilnost, 2008–2011 | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2009/C 195/01

Mnenje Sveta z dne 7. julija 2009 o posodobljeni različici programa Slovenije za stabilnost, 2008–2011

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 195/02 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 6 |
| 2009/C 195/03 | Sporočilo Komisije o razveljavitvi in nadomestitvi Sporočila št. 178/05 z dne 31. julija 2009 o organu, pristojnem za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Uredbe (ES) št. 620/2009 | 8 |
| 2009/C 195/04 | Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (
  1
  ) | 9 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 195/02

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

6

2009/C 195/03

Sporočilo Komisije o razveljavitvi in nadomestitvi Sporočila št. 178/05 z dne 31. julija 2009 o organu, pristojnem za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Uredbe (ES) št. 620/2009

8

2009/C 195/04

Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (
  1
  )

1

9

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 195/05 | Menjalni tečaji eura | 21 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 195/05

Menjalni tečaji eura

21

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 195/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom) (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 195/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo) (
  1
  ) | 23 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 195/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom) (
  1
  )

1

22

2009/C 195/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo) (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 19.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/1

---

MNENJE SVETA

z dne 7. julija 2009

o posodobljeni različici programa Slovenije za stabilnost, 2008–2011

2009/C 195/01

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| 1. | Svet je 7. julija 2009 preučil posodobljeno različico programa Slovenije za stabilnost, ki obravnava obdobje od leta 2008 do leta 2011. |
| --- | --- |

1.

Svet je 7. julija 2009 preučil posodobljeno različico programa Slovenije za stabilnost, ki obravnava obdobje od leta 2008 do leta 2011.

| 2. | Močno gospodarsko rast Slovenije v zadnjih letih, ki je v obdobju 2004–2008 v povprečju znašala 5 %, je zaznamovala velika uspešnost pri izvozu in naložbah. Ker je njeno gospodarstvo zelo odprto, ga je svetovna kriza močno prizadela. Dejavnost se je v letu 2008 izrazito zmanjšala, pri čemer je do velikega padca prišlo v zadnjem četrtletju. Obenem so se v gospodarstvu pojavili višji stroški dela na enoto. Poleg tega sta zasebno porabo, čeprav jo je podpiralo veliko povečanje zaposlenosti in plač, zavirala visoka inflacija in vse manjše zaupanje potrošnikov. Organi so zaradi fiskalnega manevrskega prostora, ki je nastal zaradi zmerne ravni primanjkljaja in dolga na začetku krize, sprejeli ukrepe za podporo gospodarstvu, da bi stabilizirali finančni sistem, zaščitili delovna mesta in povečali potencial rasti, medtem ko so podjetja upravičena tudi do davčne olajšave, ki je bila sprejeta pred začetkom krize. Zaradi nujnega izboljšanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ so hkrati sprejeli ukrepe za konsolidacijo in po predložitvi programa v programu za stabilnost dodatna varčevanja (v dodatnem proračunu, ki ga je vlada sprejela 17. junija), da bi preprečili hitro povečevanje javnofinančnega primanjkljaja, ki se je povečal z manj kot 1 % BDP leta 2008 na več kot 5 % BDP leta 2009 (približno polovica poslabšanja je posledica delovanja avtomatskih stabilizatorjev). Ukinitev fiskalne spodbude in vrnitev k proračunski konsolidaciji sta glavna izziva za prihodnost, kot tudi izboljšanje dolgoročne vzdržnosti z reformo pokojninskega sistema. Zaradi nedavnih sprememb na področju plač in produktivnosti je naslednji izziv izboljšati konkurenčnost z ustreznimi plačnimi politikami in prizadevanji na področju raziskav in inovacij, ki bi morale prispevati k povečevanju tehnološke intenzivnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

2.

Močno gospodarsko rast Slovenije v zadnjih letih, ki je v obdobju 2004–2008 v povprečju znašala 5 %, je zaznamovala velika uspešnost pri izvozu in naložbah. Ker je njeno gospodarstvo zelo odprto, ga je svetovna kriza močno prizadela. Dejavnost se je v letu 2008 izrazito zmanjšala, pri čemer je do velikega padca prišlo v zadnjem četrtletju. Obenem so se v gospodarstvu pojavili višji stroški dela na enoto. Poleg tega sta zasebno porabo, čeprav jo je podpiralo veliko povečanje zaposlenosti in plač, zavirala visoka inflacija in vse manjše zaupanje potrošnikov. Organi so zaradi fiskalnega manevrskega prostora, ki je nastal zaradi zmerne ravni primanjkljaja in dolga na začetku krize, sprejeli ukrepe za podporo gospodarstvu, da bi stabilizirali finančni sistem, zaščitili delovna mesta in povečali potencial rasti, medtem ko so podjetja upravičena tudi do davčne olajšave, ki je bila sprejeta pred začetkom krize. Zaradi nujnega izboljšanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ so hkrati sprejeli ukrepe za konsolidacijo in po predložitvi programa v programu za stabilnost dodatna varčevanja (v dodatnem proračunu, ki ga je vlada sprejela 17. junija), da bi preprečili hitro povečevanje javnofinančnega primanjkljaja, ki se je povečal z manj kot 1 % BDP leta 2008 na več kot 5 % BDP leta 2009 (približno polovica poslabšanja je posledica delovanja avtomatskih stabilizatorjev). Ukinitev fiskalne spodbude in vrnitev k proračunski konsolidaciji sta glavna izziva za prihodnost, kot tudi izboljšanje dolgoročne vzdržnosti z reformo pokojninskega sistema. Zaradi nedavnih sprememb na področju plač in produktivnosti je naslednji izziv izboljšati konkurenčnost z ustreznimi plačnimi politikami in prizadevanji na področju raziskav in inovacij, ki bi morale prispevati k povečevanju tehnološke intenzivnosti proizvodnje.

| 3. | V makroekonomskem scenariju, ki je podlaga za program, je predvideno, da se bo realni BDP po 3,5 %-odstotnem povečanju v letu 2008 leta 2009 zmanjšal za 4 %, nato pa bo njegova rast v preostanku programskega obdobja ponovno pozitivna in se bo povečevala. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2), zlasti podatke o realnem BDP za prvo četrtletje 2009, ki so bili objavljeni po predložitvi programa, se zdi, da ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti. Gospodarska rast v letu 2009 bi lahko bila nižja od napovedane v programu in tudi oživljanje gospodarstva bi lahko v letu 2010 potekalo počasneje. Zaradi tega bi se lahko brezposelnost povečevala nekoliko hitreje, kot je predvideno v dopolnitvi. Napovedi programa za inflacijo, ki naj bi se po najvišji stopnji, ki jo je dosegla leta 2008, precej zmanjšala, se zdijo realne. Zaradi znatnega zmanjšanja rasti plač v zasebnem sektorju je v dopolnitvi napovedano izrazitejše zmanjšanje zunanjega primanjkljaja, kot so ga napovedovale službe Komisije v letu 2009 (s 5,6 % BDP leta 2008). |
| --- | --- |

3.

V makroekonomskem scenariju, ki je podlaga za program, je predvideno, da se bo realni BDP po 3,5 %-odstotnem povečanju v letu 2008 leta 2009 zmanjšal za 4 %, nato pa bo njegova rast v preostanku programskega obdobja ponovno pozitivna in se bo povečevala. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2), zlasti podatke o realnem BDP za prvo četrtletje 2009, ki so bili objavljeni po predložitvi programa, se zdi, da ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti. Gospodarska rast v letu 2009 bi lahko bila nižja od napovedane v programu in tudi oživljanje gospodarstva bi lahko v letu 2010 potekalo počasneje. Zaradi tega bi se lahko brezposelnost povečevala nekoliko hitreje, kot je predvideno v dopolnitvi. Napovedi programa za inflacijo, ki naj bi se po najvišji stopnji, ki jo je dosegla leta 2008, precej zmanjšala, se zdijo realne. Zaradi znatnega zmanjšanja rasti plač v zasebnem sektorju je v dopolnitvi napovedano izrazitejše zmanjšanje zunanjega primanjkljaja, kot so ga napovedovale službe Komisije v letu 2009 (s 5,6 % BDP leta 2008).

| 4. | Glede na proračunsko obvestilo spomladi 2009 je javnofinančni primanjkljaj za leto 2008 ocenjen na 0,9 % BDP, kar je v skladu s ciljem iz predhodne dopolnitve programa stabilnosti, medtem ko je rast BDP nižja od predvidene (3,5-odstotna namesto predvidene 4,6-odstotne). Pri izvrševanju proračuna so se pojavile prekoračitve pri odhodkih. Zaradi tega cilja za leto 2008 ni bilo mogoče preseči, kar pa bi bilo mogoče glede na to, da (i) je bil rezultat v letu 2007 za 1 odstotno točko BDP boljši od pričakovanega v predhodnem programu in (ii) da je bila rast prihodkov leta 2008 večja od predvidene v proračunu. Prihodki so se povečali za 7,1 % namesto za 6,4 %, kot je bilo predvideno, pri čemer so bili pozitivni razvoji pri dohodnini, socialnih prispevkih in nedavčnih prihodkih. Odhodki so se povečali za 10,7 % namesto za 7,4 %, pri čemer so bile prekoračitve pri javnih naložbah, socialnih transferjih in sredstvih za zaposlene. |
| --- | --- |

4.

Glede na proračunsko obvestilo spomladi 2009 je javnofinančni primanjkljaj za leto 2008 ocenjen na 0,9 % BDP, kar je v skladu s ciljem iz predhodne dopolnitve programa stabilnosti, medtem ko je rast BDP nižja od predvidene (3,5-odstotna namesto predvidene 4,6-odstotne). Pri izvrševanju proračuna so se pojavile prekoračitve pri odhodkih. Zaradi tega cilja za leto 2008 ni bilo mogoče preseči, kar pa bi bilo mogoče glede na to, da (i) je bil rezultat v letu 2007 za 1 odstotno točko BDP boljši od pričakovanega v predhodnem programu in (ii) da je bila rast prihodkov leta 2008 večja od predvidene v proračunu. Prihodki so se povečali za 7,1 % namesto za 6,4 %, kot je bilo predvideno, pri čemer so bili pozitivni razvoji pri dohodnini, socialnih prispevkih in nedavčnih prihodkih. Odhodki so se povečali za 10,7 % namesto za 7,4 %, pri čemer so bile prekoračitve pri javnih naložbah, socialnih transferjih in sredstvih za zaposlene.

| 5. | Glede na dopolnjeni program se bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2009 precej povečal – na 5,1 % BDP – in sicer zaradi delovanja avtomatskih stabilizatorjev in različnih diskrecijskih ukrepov ter močne dinamike socialnih transferjev (zlasti zaradi ureditve indeksacije) in sredstev za zaposlene (zaradi dogovora o odpravi „razlik v plačah“). Glede na program znašajo ukrepi za podporo gospodarstvu iz vladnega svežnja spodbud in ekspanzivni ukrepi, sprejeti pred začetkom krize (predvsem davčne olajšave za podjetja), skoraj 2 % BDP. Hkrati so bili sprejeti ukrepi za konsolidacijo v obliki povečanja trošarin ter varčevanja pri odhodkih za plače v javnem sektorju, vmesno porabo in naložbe. Slednje je bilo napovedano v programu za stabilnost, vendar pozneje samo delno potrjeno v dodatnem proračunu. V programu je predvideno povečanje strukturnega primanjkljaja, tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, za 1,25 odstotne točke BDP (izračunano v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo), kar kaže na ekspanzivno proračunsko naravnanost. |
| --- | --- |

5.

Glede na dopolnjeni program se bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2009 precej povečal – na 5,1 % BDP – in sicer zaradi delovanja avtomatskih stabilizatorjev in različnih diskrecijskih ukrepov ter močne dinamike socialnih transferjev (zlasti zaradi ureditve indeksacije) in sredstev za zaposlene (zaradi dogovora o odpravi „razlik v plačah“). Glede na program znašajo ukrepi za podporo gospodarstvu iz vladnega svežnja spodbud in ekspanzivni ukrepi, sprejeti pred začetkom krize (predvsem davčne olajšave za podjetja), skoraj 2 % BDP. Hkrati so bili sprejeti ukrepi za konsolidacijo v obliki povečanja trošarin ter varčevanja pri odhodkih za plače v javnem sektorju, vmesno porabo in naložbe. Slednje je bilo napovedano v programu za stabilnost, vendar pozneje samo delno potrjeno v dodatnem proračunu. V programu je predvideno povečanje strukturnega primanjkljaja, tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, za 1,25 odstotne točke BDP (izračunano v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo), kar kaže na ekspanzivno proračunsko naravnanost.

| 6. | Srednjeročna strategija programa je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj v programskem obdobju s prilagoditvijo, bolj poudarjeno na začetku, z nekaj več kot 5 % BDP leta 2009 na 3,4 % BDP leta 2011. Primarni primanjkljaj bi se zaradi napovedanega povečanja bremena obresti znatno zmanjšal. V programu je potrjeno, da je srednjeročni cilj za proračunsko stanje Slovenije strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ni pa predvideno, da bo srednjeročni cilj dosežen v programskem obdobju, čeprav je za obdobje po letu 2010 predvideno približevanje k srednjeročnemu cilju. V skladu s ciljem „ukinitve fiskalne spodbude, kar je skladno z oživitvijo gospodarstva do leta 2011“, naj bi predvidena konsolidacija potekala predvsem na strani odhodkov, zlasti z zmanjšanjem subvencij za 1 odstotno točko BDP med letoma 2009 in 2011. Program subvencioniranja plač bi se moral izteči v letu 2010, ostali spodbujevalni ukrepi za strani odhodkov pa bi se morali končati leta 2011. Napovedano povečanje bremena obresti za 0,25 odstotne točke BDP v programskem obdobju je v veliki meri izravnano z zmanjšanjem sredstev za zaposlene kot delež BDP. Ovojnica za socialne transferje naj bi bila zamrznjena do konca leta 2010 (na ravni, doseženi v prvi polovici leta 2009).
  Prihodki naj bi se leta 2010 povečali za 0,5 odstotne točke BDP. Delež bruto javnega dolga, leta 2008 ocenjen na 22,8 % BDP, naj bi se v programskem obdobju povečal za 13,5 odstotne točke. Več kot polovica povečanja deleža dolga je posledica znatnega povečanja primarnega primanjkljaja, k povečanju pa sta prispevala tudi učinek snežene kepe ter precejšnja uskladitev stanj in tokov v letu 2009, ki obsega dokapitalizacije in operacije za povečanje likvidnosti za podporo finančnemu sektorju. |
| --- | --- |

6.

Srednjeročna strategija programa je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj v programskem obdobju s prilagoditvijo, bolj poudarjeno na začetku, z nekaj več kot 5 % BDP leta 2009 na 3,4 % BDP leta 2011. Primarni primanjkljaj bi se zaradi napovedanega povečanja bremena obresti znatno zmanjšal. V programu je potrjeno, da je srednjeročni cilj za proračunsko stanje Slovenije strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ni pa predvideno, da bo srednjeročni cilj dosežen v programskem obdobju, čeprav je za obdobje po letu 2010 predvideno približevanje k srednjeročnemu cilju. V skladu s ciljem „ukinitve fiskalne spodbude, kar je skladno z oživitvijo gospodarstva do leta 2011“, naj bi predvidena konsolidacija potekala predvsem na strani odhodkov, zlasti z zmanjšanjem subvencij za 1 odstotno točko BDP med letoma 2009 in 2011. Program subvencioniranja plač bi se moral izteči v letu 2010, ostali spodbujevalni ukrepi za strani odhodkov pa bi se morali končati leta 2011. Napovedano povečanje bremena obresti za 0,25 odstotne točke BDP v programskem obdobju je v veliki meri izravnano z zmanjšanjem sredstev za zaposlene kot delež BDP. Ovojnica za socialne transferje naj bi bila zamrznjena do konca leta 2010 (na ravni, doseženi v prvi polovici leta 2009).

Prihodki naj bi se leta 2010 povečali za 0,5 odstotne točke BDP. Delež bruto javnega dolga, leta 2008 ocenjen na 22,8 % BDP, naj bi se v programskem obdobju povečal za 13,5 odstotne točke. Več kot polovica povečanja deleža dolga je posledica znatnega povečanja primarnega primanjkljaja, k povečanju pa sta prispevala tudi učinek snežene kepe ter precejšnja uskladitev stanj in tokov v letu 2009, ki obsega dokapitalizacije in operacije za povečanje likvidnosti za podporo finančnemu sektorju.

| 7. | Proračunski rezultati so v celotnem programskem obdobju izpostavljeni negativnim tveganjem. Prvič, gospodarska rast bi bila lahko nižja od napovedane v programu. Drugič, dodatni proračun, sprejet po predložitvi programa, kaže, da prihranki pri odhodkih za vmesno porabo in naložbe, napovedani v programu za stabilnost za leto 2009, morda ne bodo v celoti doseženi. Poleg tega obstajajo tudi tveganja prekoračitve pri odhodkih: za predvideno nadaljnjo omejitev plač na primer se je treba s socialnimi partnerji še pogajati. Prav tako bo morda težko uresničiti načrtovano ukinitev spodbujevalnih ukrepov na strani odhodkov, ki obsegajo predvsem subvencije. Tretjič, poleg vpliva morebiti nižje gospodarske rasti lahko po letu 2010 pride do izpada prihodkov, zlasti pri posrednem obdavčevanju. Poleg tega pomenijo znatna državna jamstva, zagotovljena v okviru ukrepov za podporo finančnemu sektorju, dodatno tveganje za proračunske cilje (saj bi se odhodki povečali, če in ko bi se jamstva uveljavljala). Negativna tveganja za proračunske cilje in negotovost v zvezi z uskladitvijo stanj in tokov pomenijo, da bi se lahko delež dolga povečal hitreje, kot je napovedano v programu. |
| --- | --- |

7.

Proračunski rezultati so v celotnem programskem obdobju izpostavljeni negativnim tveganjem. Prvič, gospodarska rast bi bila lahko nižja od napovedane v programu. Drugič, dodatni proračun, sprejet po predložitvi programa, kaže, da prihranki pri odhodkih za vmesno porabo in naložbe, napovedani v programu za stabilnost za leto 2009, morda ne bodo v celoti doseženi. Poleg tega obstajajo tudi tveganja prekoračitve pri odhodkih: za predvideno nadaljnjo omejitev plač na primer se je treba s socialnimi partnerji še pogajati. Prav tako bo morda težko uresničiti načrtovano ukinitev spodbujevalnih ukrepov na strani odhodkov, ki obsegajo predvsem subvencije. Tretjič, poleg vpliva morebiti nižje gospodarske rasti lahko po letu 2010 pride do izpada prihodkov, zlasti pri posrednem obdavčevanju. Poleg tega pomenijo znatna državna jamstva, zagotovljena v okviru ukrepov za podporo finančnemu sektorju, dodatno tveganje za proračunske cilje (saj bi se odhodki povečali, če in ko bi se jamstva uveljavljala). Negativna tveganja za proračunske cilje in negotovost v zvezi z uskladitvijo stanj in tokov pomenijo, da bi se lahko delež dolga povečal hitreje, kot je napovedano v programu.

| 8. | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Sloveniji je precej nad povprečjem EU, na kar vpliva relativno veliko napovedano povečanje odhodkov za pokojnine kot delež BDP v prihodnjih desetletjih. V programu ocenjeno proračunsko stanje v letu 2008, ki je slabše od začetnega stanja v predhodnem programu, še povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Zmanjšanje primarnega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, in nadaljnja pokojninska reforma, ki naj bi zlasti s spodbujanjem daljšega delovnega življenja omejila znatno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi prispevala k zmanjšanju velikih tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

8.

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Sloveniji je precej nad povprečjem EU, na kar vpliva relativno veliko napovedano povečanje odhodkov za pokojnine kot delež BDP v prihodnjih desetletjih. V programu ocenjeno proračunsko stanje v letu 2008, ki je slabše od začetnega stanja v predhodnem programu, še povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Zmanjšanje primarnega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, in nadaljnja pokojninska reforma, ki naj bi zlasti s spodbujanjem daljšega delovnega življenja omejila znatno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi prispevala k zmanjšanju velikih tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ.

| 9. | V slovenskem proračunskem okviru je mogoče marsikaj izboljšati, zlasti na področju nadzora nad porabo, glede na to, da konsolidacijska strategija temelji na omejevanju odhodkov. Hkrati bi se lahko povečali učinkovitost in uspešnost javne porabe, med drugim na področju zdravstvenega varstva, s čimer bi preprečili, da omejevanje odhodkov ogrozi raven ponujenih storitev. Da bi dosegla ta cilj, namerava vlada z naslednjim proračunskim ciklom (2010–2011) vpeljati načrtovanje proračuna na podlagi uspešnosti, vendar v programu ni podrobnosti o tem, kako bo to v praksi izvedeno. |
| --- | --- |

9.

V slovenskem proračunskem okviru je mogoče marsikaj izboljšati, zlasti na področju nadzora nad porabo, glede na to, da konsolidacijska strategija temelji na omejevanju odhodkov. Hkrati bi se lahko povečali učinkovitost in uspešnost javne porabe, med drugim na področju zdravstvenega varstva, s čimer bi preprečili, da omejevanje odhodkov ogrozi raven ponujenih storitev. Da bi dosegla ta cilj, namerava vlada z naslednjim proračunskim ciklom (2010–2011) vpeljati načrtovanje proračuna na podlagi uspešnosti, vendar v programu ni podrobnosti o tem, kako bo to v praksi izvedeno.

| 10. | Slovenija je sprejela več ukrepov za zagotovitev stabilnosti finančnega sektorja. Jeseni 2008 je uvedla neomejeno državno jamstvo za bančne vloge posameznikov. Poleg tega lahko vlada sprejme naslednje vrste ukrepov: (i) posojila kreditnim institucijam, zavarovalnicam, pozavarovalnicam in pokojninskim družbam ter kapitalske naložbe vanje; (ii) državna jamstva za kreditne institucije pri refinanciranju; in (iii) nakupi terjatev od kreditnih institucij. Ti ukrepi naj bi se iztekli do konca leta 2010. Celoten obseg državnih jamstev je bil omejen na 12 milijard EUR (33 % BDP). Drugi sklop ukrepov, sprejet v začetku leta 2009, sestavljajo shema državnega jamstva za bančna posojila podjetjem in dokapitalizacija Slovenske izvozne in razvojne banke ter Slovenski podjetniški sklad (skupaj v višini 0,6 % BDP). Vlada je pri bankah tudi začasno naložila izkupičke nekaterih pred kratkim izdanih obveznic. |
| --- | --- |

10.

Slovenija je sprejela več ukrepov za zagotovitev stabilnosti finančnega sektorja. Jeseni 2008 je uvedla neomejeno državno jamstvo za bančne vloge posameznikov. Poleg tega lahko vlada sprejme naslednje vrste ukrepov: (i) posojila kreditnim institucijam, zavarovalnicam, pozavarovalnicam in pokojninskim družbam ter kapitalske naložbe vanje; (ii) državna jamstva za kreditne institucije pri refinanciranju; in (iii) nakupi terjatev od kreditnih institucij. Ti ukrepi naj bi se iztekli do konca leta 2010. Celoten obseg državnih jamstev je bil omejen na 12 milijard EUR (33 % BDP). Drugi sklop ukrepov, sprejet v začetku leta 2009, sestavljajo shema državnega jamstva za bančna posojila podjetjem in dokapitalizacija Slovenske izvozne in razvojne banke ter Slovenski podjetniški sklad (skupaj v višini 0,6 % BDP). Vlada je pri bankah tudi začasno naložila izkupičke nekaterih pred kratkim izdanih obveznic.

| 11. | V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, o katerem se je decembra 2008 dogovoril Evropski svet, je Slovenija sprejela dva svežnja spodbud. Spodbujevalni ukrepi in davčna olajšava za podjetja, sprejeta že pred začetkom krize, bi znašali skupaj skoraj 2 % BDP in bi se delno financirali z že sprejetimi in napovedanimi ukrepi za konsolidacijo. Na podlagi dodatnega proračuna neto učinek znaša približno 0,75 % BDP. Zdi se, da so ukrepi primeren odziv na gospodarski upad, saj fiskalni manevrski prostor, ki je nastal zaradi zmernih ravni primanjkljaja in dolga na začetku krize, omejujejo izzivi dolgoročne vzdržnosti javnih financ.
  Spodbujevalni ukrepi se lahko štejejo za pravočasne in ciljno usmerjene, saj so usmerjeni v preprečevanje poslabšanja položaja na trgu dela ter povečevanje potenciala rasti in konkurenčnosti s spodbujanjem naložb v nove tehnologije ter raziskave in razvoj. Tretji sklop ukrepov, s katerim se prerazporejajo sredstva iz prejšnjih dveh svežnjev, ker je uporaba programa subvencioniranja plač majhna, je vlada sprejela po predložitvi programa. Predvideva nadaljnjo podporo trgu dela in pavšalni transfer prikrajšanim osebam. Spodbujevalni ukrepi, povezani z odhodki (predvsem subvencije), naj bi bili začasni – omejeni na eno ali dve leti –, drugi ukrepi, vključno z davčno olajšavo, ki se je že prej sprejela, pa so trajni. Tekoče infrastrukturne naložbe bi morale oživitev dodatno podpreti. Ukrepi, ki so jih sprejeli organi, so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija posebej za to državo predlagala 28. januarja 2009 na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta, Evropski svet pa potrdil na spomladanskem zasedanju 19. marca. |
| --- | --- |

11.

V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, o katerem se je decembra 2008 dogovoril Evropski svet, je Slovenija sprejela dva svežnja spodbud. Spodbujevalni ukrepi in davčna olajšava za podjetja, sprejeta že pred začetkom krize, bi znašali skupaj skoraj 2 % BDP in bi se delno financirali z že sprejetimi in napovedanimi ukrepi za konsolidacijo. Na podlagi dodatnega proračuna neto učinek znaša približno 0,75 % BDP. Zdi se, da so ukrepi primeren odziv na gospodarski upad, saj fiskalni manevrski prostor, ki je nastal zaradi zmernih ravni primanjkljaja in dolga na začetku krize, omejujejo izzivi dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

Spodbujevalni ukrepi se lahko štejejo za pravočasne in ciljno usmerjene, saj so usmerjeni v preprečevanje poslabšanja položaja na trgu dela ter povečevanje potenciala rasti in konkurenčnosti s spodbujanjem naložb v nove tehnologije ter raziskave in razvoj. Tretji sklop ukrepov, s katerim se prerazporejajo sredstva iz prejšnjih dveh svežnjev, ker je uporaba programa subvencioniranja plač majhna, je vlada sprejela po predložitvi programa. Predvideva nadaljnjo podporo trgu dela in pavšalni transfer prikrajšanim osebam. Spodbujevalni ukrepi, povezani z odhodki (predvsem subvencije), naj bi bili začasni – omejeni na eno ali dve leti –, drugi ukrepi, vključno z davčno olajšavo, ki se je že prej sprejela, pa so trajni. Tekoče infrastrukturne naložbe bi morale oživitev dodatno podpreti. Ukrepi, ki so jih sprejeli organi, so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija posebej za to državo predlagala 28. januarja 2009 na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta, Evropski svet pa potrdil na spomladanskem zasedanju 19. marca.

| 12. | Primanjkljaj naj bi se po velikem povečanju v letu 2009 postopoma zmanjševal, zlasti v letu 2010. Ob upoštevanju tveganj za proračunske cilje se primanjkljaj do konca programskega obdobja (2011) ne bo zmanjšal nazaj pod referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj se bo v letu 2009 verjetno zelo povečal, verjetno bo večji od tistega, predvidenega v programu. Proračunska naravnanost v programu v letih 2010 in 2011 ne bi zagotovila ustreznega strukturnega izboljšanja zaradi izziva dolgoročne vzdržnosti javnih financ, razen če se nadaljuje izvajanje pokojninske reforme in odpravijo zgoraj navedena tveganja za proračunske cilje, zlasti z ukinitvijo spodbude, ko se začne oživljanje, izvajanjem dodatnih ukrepov za konsolidacijo in zagotovitvijo strogega nadzora nad odhodki. Poleg tega je treba prilagoditev, predvideno za leto 2011, zaradi napovedane okrepitve gospodarske rasti izvesti hitreje. |
| --- | --- |

12.

Primanjkljaj naj bi se po velikem povečanju v letu 2009 postopoma zmanjševal, zlasti v letu 2010. Ob upoštevanju tveganj za proračunske cilje se primanjkljaj do konca programskega obdobja (2011) ne bo zmanjšal nazaj pod referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj se bo v letu 2009 verjetno zelo povečal, verjetno bo večji od tistega, predvidenega v programu. Proračunska naravnanost v programu v letih 2010 in 2011 ne bi zagotovila ustreznega strukturnega izboljšanja zaradi izziva dolgoročne vzdržnosti javnih financ, razen če se nadaljuje izvajanje pokojninske reforme in odpravijo zgoraj navedena tveganja za proračunske cilje, zlasti z ukinitvijo spodbude, ko se začne oživljanje, izvajanjem dodatnih ukrepov za konsolidacijo in zagotovitvijo strogega nadzora nad odhodki. Poleg tega je treba prilagoditev, predvideno za leto 2011, zaradi napovedane okrepitve gospodarske rasti izvesti hitreje.

| 13. | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, je v programu nekaj pomanjkljivosti pri obveznih in neobveznih podatkih (3). |
| --- | --- |

13.

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, je v programu nekaj pomanjkljivosti pri obveznih in neobveznih podatkih (3).

Splošen sklep je, da bo leta 2009 fiskalna politika v Sloveniji ekspanzivna v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Slovenija je sprejela ukrepe za podporo gospodarstvu na podlagi manevrskega prostora, ki je nastal zaradi zmernih ravni primanjkljaja in dolga na začetku krize, za katere se zdi, da so skupaj z davčnimi olajšavami za podjetja, sprejetimi pred začetkom krize, ustrezen odgovor na evropski načrt za oživitev gospodarstva. Ukrepi so pravočasni, usmerjeni in deloma začasni. Poleg podpiranja gospodarstva in zaposlovanja so usmerjeni v večanje potenciala rasti in konkurenčnosti s spodbujanjem naložb v nove tehnologije ter razvoj in raziskave. Hkrati so bili sprejeti ukrepi za konsolidacijo za financiranje spodbujevalnih ukrepov, saj fiskalni manevrski prostor ovira izziv dolgoročne vzdržnosti javnih financ. V programu so za leto 2009 napovedani dodatni prihranki, ki so bili v dodatnem proračunu, sprejetem 17. junija, le delno potrjeni. V programu je torej načrtovana vrnitev k fiskalni konsolidaciji, izboljšanje primarnega strukturnega salda v letu 2010 in v manjši meri v letu 2011, medtem ko se primanjkljaj do konca programskega obdobja naj ne bi znižal pod referenčno vrednost 3 % BDP. Proračunska strategija je izpostavljena negativnim tveganjem, saj bi lahko bila gospodarska rast nižja od napovedane. Poleg tega bo morda težko ukiniti spodbujevalne ukrepe in tudi prekoračitev pri odhodkih ni mogoče izključiti. Kljub temu da je stopnja dolga nizka (čeprav se hitro povečuje), obstaja v Sloveniji visoko tveganje glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ zaradi napovedanega znatnega proračunskega vpliva, ki ga bo imelo staranje prebivalstva.

Ob upoštevanju zgornje ocene naj Slovenija:

| (i) | v letu 2009 izvaja spodbujevalne ukrepe v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in v okviru Pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

(i)

v letu 2009 izvaja spodbujevalne ukrepe v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in v okviru Pakta za stabilnost in rast;

| (ii) | v letu 2010 začenja ukinjati fiskalno spodbudo, kot je načrtovano v programu, nato pa izvaja znatno konsolidacijo na podlagi konkretnih ukrepov; pri tem naj strogo nadzira javnofinančne odhodke, tudi z načrtovanim izboljšanjem proračunskega okvira; |
| --- | --- |

(ii)

v letu 2010 začenja ukinjati fiskalno spodbudo, kot je načrtovano v programu, nato pa izvaja znatno konsolidacijo na podlagi konkretnih ukrepov; pri tem naj strogo nadzira javnofinančne odhodke, tudi z načrtovanim izboljšanjem proračunskega okvira;

| (iii) | ob upoštevanju predvidenega povišanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z nadaljnjim izvajanjem reform pokojninskega sistema, zlasti z vidika spodbujanja daljšega delovnega življenja. |
| --- | --- |

(iii)

ob upoštevanju predvidenega povišanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z nadaljnjim izvajanjem reform pokojninskega sistema, zlasti z vidika spodbujanja daljšega delovnega življenja.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP (sprememba v %) | PS apr. 2009 | 6,8 | 3,5 | -4,0 | 1,0 | 2,7 |
| COM pomlad 2009 | 6,8 | 3,5 | -3,4 | 0,7 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP (7) (v %) | PS apr. 2009 | 3,6 | 5,7 | 0,4 | 1,6 | 2,6 |
| COM pomlad 2009 | 3,8 | 5,5 | 0,7 | 2,0 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (4) (v % potencialnega BDP) | PS apr. 2009 | 4,7 | 4,4 | -2,3 | -3,5 | -3,1 |
| COM pomlad 2009 | 4,5 | 3,2 | -1,3 | -2,7 | ni podatkov |
| PS nov, 2007 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet (v % BDP) | PS apr. 2009 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| COM pomlad 2009 | -3,7 | -5,6 | -4,6 | -4,4 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS apr. 2009 | 0,5 | -0,9 | -5,1 | -3,9 | -3,4 |
| COM pomlad 2009 | 0,5 | -0,9 | -5,5 | -6,5 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | -0,6 | -0,9 | -0,6 | 0,0 | ni podatkov |
| Primarni saldo (v % BDP) | PS apr. 2009 | 1,8 | 0,2 | -3,6 | -2,2 | -1,6 |
| COM pomlad 2009 | 1,8 | 0,2 | -3,9 | -4,7 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5) (v % BDP) | PS apr. 2009 | -1,6 | -2,9 | -4,1 | -2,3 | -2,0 |
| COM pomlad 2009 | -1,7 | -2,5 | -4,9 | -5,2 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | -0,9 | -1,1 | -0,7 | -0,1 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (6) (v % BDP) | PS apr. 2009 | -1,6 | -2,9 | -4,1 | -2,3 | -2,0 |
| COM pomlad 2009 | -1,7 | -2,5 | -4,9 | -5,2 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | -0,8 | -1,0 | -0,7 | -0,1 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg (v % BDP) | PS apr. 2009 | 23,4 | 22,8 | 30,5 | 34,1 | 36,3 |
| COM pomlad 2009 | 23,4 | 22,8 | 29,3 | 34,9 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 | ni podatkov |
| Programi stabilnosti (PS); napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 (COM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP (sprememba v %)

PS apr. 2009

6,8

3,5

-4,0

1,0

2,7

COM pomlad 2009

6,8

3,5

-3,4

0,7

ni podatkov

PS nov. 2007

5,8

4,6

4,1

4,5

ni podatkov

Inflacija po HICP (7) (v %)

PS apr. 2009

3,6

5,7

0,4

1,6

2,6

COM pomlad 2009

3,8

5,5

0,7

2,0

ni podatkov

PS nov. 2007

3,4

3,5

2,8

2,6

ni podatkov

Proizvodna vrzel (4) (v % potencialnega BDP)

PS apr. 2009

4,7

4,4

-2,3

-3,5

-3,1

COM pomlad 2009

4,5

3,2

-1,3

-2,7

ni podatkov

PS nov, 2007

0,7

0,5

0,1

0,2

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet (v % BDP)

PS apr. 2009

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

COM pomlad 2009

-3,7

-5,6

-4,6

-4,4

ni podatkov

PS nov. 2007

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo (v % BDP)

PS apr. 2009

0,5

-0,9

-5,1

-3,9

-3,4

COM pomlad 2009

0,5

-0,9

-5,5

-6,5

ni podatkov

PS nov. 2007

-0,6

-0,9

-0,6

0,0

ni podatkov

Primarni saldo (v % BDP)

PS apr. 2009

1,8

0,2

-3,6

-2,2

-1,6

COM pomlad 2009

1,8

0,2

-3,9

-4,7

ni podatkov

PS nov. 2007

0,7

0,2

0,6

1,1

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5) (v % BDP)

PS apr. 2009

-1,6

-2,9

-4,1

-2,3

-2,0

COM pomlad 2009

-1,7

-2,5

-4,9

-5,2

ni podatkov

PS nov. 2007

-0,9

-1,1

-0,7

-0,1

ni podatkov

Strukturni saldo (6) (v % BDP)

PS apr. 2009

-1,6

-2,9

-4,1

-2,3

-2,0

COM pomlad 2009

-1,7

-2,5

-4,9

-5,2

ni podatkov

PS nov. 2007

-0,8

-1,0

-0,7

-0,1

ni podatkov

Bruto javni dolg (v % BDP)

PS apr. 2009

23,4

22,8

30,5

34,1

36,3

COM pomlad 2009

23,4

22,8

29,3

34,9

ni podatkov

PS nov. 2007

25,6

24,7

23,8

22,5

ni podatkov

Programi stabilnosti (PS); napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V oceni so upoštevane zlasti napoved služb Komisije iz pomladi 2009 in tudi druge informacije, ki so od tedaj na voljo.

(3)  Zlasti ni podatkov za neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet.

(4)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programa glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programu.

(5)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,9 %, 4,9 %, 1,0 % in 2,2 % v tem zaporedju v obdobju 2007–2010.

(6)  Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo v skladu z najnovejšim programom in napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 nič.

(7)  Za programe je navedena opredelitev CPI.

Vir:

Programi stabilnosti (PS); napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 (COM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 19.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/6

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 195/02

| Datum sprejetja odločitve | 2.7.2008 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 847/06 |
| Država članica | Slovaška |
| Regija | Západné Slovensko |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Samsung Electronics LCD Slovakia s.r.o. |
| Pravna podlaga | Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov; Zákon č. 565/2001 Z.z. o investičných stimuloch v platnom znení; Zákon č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov; Zákon č. 595/2003 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, § 52 ods. 4; Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov v znení platnom k 31. decembru 2003, § 35b;. Výnos Ministerstva hospodárstva č. 1/2005 o poskytovaní dotácií v rámci právomoci Ministerstva hospodárstva; Vyhláška Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky č. 235/2002 Z.z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o náležitostiach žiadosti o poskytnutie investičných stimulov; Zákon č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov, § 54. |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Regionalni razvoj, Zaposlovanje |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, Davčna ugodnost |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči SKK 2 314 mio. |
| Intenzivnost | 21,97 % |
| Trajanje | — |
| Gospodarski sektorji | Industrija električne in optične opreme |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Datum sprejetja odločitve

2.7.2008

Referenčna številka državne pomoči

N 847/06

Država članica

Slovaška

Regija

Západné Slovensko

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Samsung Electronics LCD Slovakia s.r.o.

Pravna podlaga

Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov; Zákon č. 565/2001 Z.z. o investičných stimuloch v platnom znení; Zákon č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov; Zákon č. 595/2003 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, § 52 ods. 4; Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov v znení platnom k 31. decembru 2003, § 35b;. Výnos Ministerstva hospodárstva č. 1/2005 o poskytovaní dotácií v rámci právomoci Ministerstva hospodárstva; Vyhláška Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky č. 235/2002 Z.z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o náležitostiach žiadosti o poskytnutie investičných stimulov; Zákon č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov, § 54.

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Regionalni razvoj, Zaposlovanje

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, Davčna ugodnost

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči SKK 2 314 mio.

Intenzivnost

21,97 %

Trajanje

—

Gospodarski sektorji

Industrija električne in optične opreme

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

SLOVENSKO/SLOVAKIA

| Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny |
| --- |
| Špitálska ul. č. 8 |
| 812 67 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny

Špitálska ul. č. 8

812 67 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 17.6.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 584/08 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Régime d'aides aux énergies renouvelables de l'Agence pour le Développement et la Maîtrise de l'Energie 2009-2013 |
| Pravna podlaga | Délibération du Conseil d'Administration de l'Agence pour le Développement et la Maîtrise de l'Energie no 08-5-4 du 9 octobre 2008: «Système d'aides aux énergies renouvelables 2009-2013». Loi du 15 juillet 2008 relative au développement économique régional |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 735 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Energie |
| 20 avenue du Grésillé |
| BP 90406 |
| 49004 Angers Cedex 01 |
| FRANCE |

Datum sprejetja odločitve

17.6.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 584/08

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Régime d'aides aux énergies renouvelables de l'Agence pour le Développement et la Maîtrise de l'Energie 2009-2013

Pravna podlaga

Délibération du Conseil d'Administration de l'Agence pour le Développement et la Maîtrise de l'Energie no 08-5-4 du 9 octobre 2008: «Système d'aides aux énergies renouvelables 2009-2013». Loi du 15 juillet 2008 relative au développement économique régional

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 735 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Energie

20 avenue du Grésillé

BP 90406

49004 Angers Cedex 01

FRANCE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 19.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/8

---

Sporočilo Komisije o razveljavitvi in nadomestitvi Sporočila št. 178/05 z dne 31. julija 2009 o organu, pristojnem za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Uredbe (ES) št. 620/2009

2009/C 195/03

Z Uredbo Sveta (ES) št. 617/2009 z dne 13. julija 2009, ki je bila objavljena v
  Uradnem listu Evropske unije L 182 z dne 15. julija 2009, je bila odprta uvozna tarifna kvota za visokokakovostno goveje meso.

Člen 7 Uredbe Komisije (ES) št. 620/2009 z dne 13. julija 2009 določa, da je sprostitev proizvodov, uvoženih znotraj navedene kvote, v prosti promet pogojena s predložitvijo potrdila o pristnosti.

Za izdajo potrdil o pristnosti v okviru navedene uredbe je pristojen naslednji organ:

| Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA) |
| --- |
| Washington D.C., 20250 |
| UNITED STATES OF AMERICA |

Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA)

Washington D.C., 20250

UNITED STATES OF AMERICA

---

| 19.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/9

---

Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 195/04

1.   UVOD

| 1. | Evropski svet je na zasedanjih 20. marca 2009 ter 18. in 19. junija 2009 potrdil svojo zavezanost k ponovni vzpostavitvi zaupanja in ustreznega delovanja finančnega trga, ki je nujen pogoj za izhod iz sedanje finančne in gospodarske krize. Ob upoštevanju sistemske narave krize in medsebojne soodvisnosti finančnega sektorja so se na ravni Skupnosti začeli izvajati številni ukrepi, namenjeni povrnitvi zaupanja v finančni sistem, ohranjanju notranjega trga in zagotavljanju posojil gospodarstvu (1). |
| --- | --- |

1.

Evropski svet je na zasedanjih 20. marca 2009 ter 18. in 19. junija 2009 potrdil svojo zavezanost k ponovni vzpostavitvi zaupanja in ustreznega delovanja finančnega trga, ki je nujen pogoj za izhod iz sedanje finančne in gospodarske krize. Ob upoštevanju sistemske narave krize in medsebojne soodvisnosti finančnega sektorja so se na ravni Skupnosti začeli izvajati številni ukrepi, namenjeni povrnitvi zaupanja v finančni sistem, ohranjanju notranjega trga in zagotavljanju posojil gospodarstvu (1).

| 2. | Te pobude je treba dopolniti z ukrepi na ravni posameznih finančnih institucij in tako zagotoviti, da bodo te institucije lahko vzdržale sedanjo krizo in začele ponovno dolgoročno uspešno poslovati, ne da bi morale za izboljšanje svoje kreditne dejavnosti uporabiti pomoč države. Komisija že obravnava več zadev v zvezi z državnimi pomočmi, s katerimi države članice poskušajo preprečiti težave z likvidnostjo, plačilno sposobnostjo in kreditno dejavnostjo bank. Komisija je v treh zaporednih sporočilih zagotovila smernice o obliki in uporabi državnih pomoči v korist bank (2). V njih je izrazila stališče, da resnost krize upravičuje dodeljevanje pomoči, ki se lahko šteje za združljivo po členu 87(3)(b) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zagotovila okvir za usklajeno zagotavljanje državnih jamstev, dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva v državah članicah. Glavni namen teh pravil je zagotoviti, da bodo ukrepi reševanja omogočili izpolnitev ciljev finančne stabilnosti in ohranjanja kreditnih tokov v celoti, hkrati pa zagotoviti tudi enake pogoje bankam (3), ki poslujejo v različnih državah članicah, ter bankam, ki so oziroma niso prejemnice državne pomoči, preprečiti škodljivo tekmovanje za subvencije, omejiti moralno tveganje ter zagotoviti konkurenčnost in učinkovitost evropskih bank v Skupnosti ter na mednarodnih trgih. |
| --- | --- |

2.

Te pobude je treba dopolniti z ukrepi na ravni posameznih finančnih institucij in tako zagotoviti, da bodo te institucije lahko vzdržale sedanjo krizo in začele ponovno dolgoročno uspešno poslovati, ne da bi morale za izboljšanje svoje kreditne dejavnosti uporabiti pomoč države. Komisija že obravnava več zadev v zvezi z državnimi pomočmi, s katerimi države članice poskušajo preprečiti težave z likvidnostjo, plačilno sposobnostjo in kreditno dejavnostjo bank. Komisija je v treh zaporednih sporočilih zagotovila smernice o obliki in uporabi državnih pomoči v korist bank (2). V njih je izrazila stališče, da resnost krize upravičuje dodeljevanje pomoči, ki se lahko šteje za združljivo po členu 87(3)(b) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zagotovila okvir za usklajeno zagotavljanje državnih jamstev, dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva v državah članicah. Glavni namen teh pravil je zagotoviti, da bodo ukrepi reševanja omogočili izpolnitev ciljev finančne stabilnosti in ohranjanja kreditnih tokov v celoti, hkrati pa zagotoviti tudi enake pogoje bankam (3), ki poslujejo v različnih državah članicah, ter bankam, ki so oziroma niso prejemnice državne pomoči, preprečiti škodljivo tekmovanje za subvencije, omejiti moralno tveganje ter zagotoviti konkurenčnost in učinkovitost evropskih bank v Skupnosti ter na mednarodnih trgih.

| 3. | Pravila o državni pomoči so orodje za zagotavljanje usklajenosti ukrepov držav članic, ki so se odločile, da jih uvedejo. Vendar pa odločitev o uporabi državnih sredstev, denimo za zaščito bank pred oslabljenimi sredstvi, ostaja v rokah držav članic. V nekaterih primerih bodo finančne institucije sposobne premostiti sedanjo krizo brez večjih prilagoditev ali dodatne pomoči. V drugih primerih pa bo morda potrebna državna pomoč v obliki jamstev, dokapitalizacije ali finančne pomoči za oslabljena sredstva. |
| --- | --- |

3.

Pravila o državni pomoči so orodje za zagotavljanje usklajenosti ukrepov držav članic, ki so se odločile, da jih uvedejo. Vendar pa odločitev o uporabi državnih sredstev, denimo za zaščito bank pred oslabljenimi sredstvi, ostaja v rokah držav članic. V nekaterih primerih bodo finančne institucije sposobne premostiti sedanjo krizo brez večjih prilagoditev ali dodatne pomoči. V drugih primerih pa bo morda potrebna državna pomoč v obliki jamstev, dokapitalizacije ali finančne pomoči za oslabljena sredstva.

| 4. | Če je finančna institucija prejela državno pomoč, mora država članica predložiti načrt za uspešno poslovanje ali bolj temeljen načrt prestrukturiranja, ki bo utrdil oziroma ponovno vzpostavil dolgoročno uspešno poslovanje posameznih bank brez uporabe državne pomoči. Merila za določitev, ali bo morala banka morda opraviti temeljitejše prestrukturiranje in ali so potrebni ukrepi zaradi izkrivljanja konkurence, ki izvira iz pomoči (4), so že bila vzpostavljena. To sporočilo ne spreminja navedenih meril, temveč jih dopolnjuje s pojasnili o tem, kako bo Komisija ocenjevala skladnost pomoči za prestrukturiranje (5), ki jo države članice dodelijo finančnim institucijam v trenutnih razmerah sistemske krize na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe, z namenom izboljšati napovedljivost in zagotoviti usklajen pristop. |
| --- | --- |

4.

Če je finančna institucija prejela državno pomoč, mora država članica predložiti načrt za uspešno poslovanje ali bolj temeljen načrt prestrukturiranja, ki bo utrdil oziroma ponovno vzpostavil dolgoročno uspešno poslovanje posameznih bank brez uporabe državne pomoči. Merila za določitev, ali bo morala banka morda opraviti temeljitejše prestrukturiranje in ali so potrebni ukrepi zaradi izkrivljanja konkurence, ki izvira iz pomoči (4), so že bila vzpostavljena. To sporočilo ne spreminja navedenih meril, temveč jih dopolnjuje s pojasnili o tem, kako bo Komisija ocenjevala skladnost pomoči za prestrukturiranje (5), ki jo države članice dodelijo finančnim institucijam v trenutnih razmerah sistemske krize na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe, z namenom izboljšati napovedljivost in zagotoviti usklajen pristop.

| 5. | Sporočilo o bančništvu, sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o oslabljenih sredstvih ponovno potrjujejo osnovna načela, določena v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6). V skladu s temi načeli mora pomoč za prestrukturiranje predvsem omogočiti ponovno dolgoročno uspešno poslovanje podjetja brez državne pomoči. Poleg tega morajo pomoč za prestrukturiranje spremljati ustrezna porazdelitev bremena, kolikor je to mogoče, ter ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence, ki bi dolgoročno bistveno oslabilo strukturo in delovanje upoštevnega trga, na najmanjšo možno raven. |
| --- | --- |

5.

Sporočilo o bančništvu, sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o oslabljenih sredstvih ponovno potrjujejo osnovna načela, določena v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6). V skladu s temi načeli mora pomoč za prestrukturiranje predvsem omogočiti ponovno dolgoročno uspešno poslovanje podjetja brez državne pomoči. Poleg tega morajo pomoč za prestrukturiranje spremljati ustrezna porazdelitev bremena, kolikor je to mogoče, ter ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence, ki bi dolgoročno bistveno oslabilo strukturo in delovanje upoštevnega trga, na najmanjšo možno raven.

| 6. | Pri uporabi navedenih načel sta ključna dejavnika ohranjanje celovitosti notranjega trga in razvoj bank v celotni Skupnosti; treba se je izogibati fragmentaciji in delitvi trga. Po premostitvi trenutne krize bi morale imeti evropske banke zaradi enotnega evropskega finančnega trga močan položaj na svetovnem trgu. Komisija ponovno potrjuje tudi potrebo po predvidevanju in upravljanju sprememb na družbeno odgovoren način ter poudarja potrebo po skladnosti z nacionalno zakonodajo, s katero se izvajajo direktive Skupnosti o obveščanju delavcev in posvetovanju z njimi, ki veljajo v takih okoliščinah (7). |
| --- | --- |

6.

Pri uporabi navedenih načel sta ključna dejavnika ohranjanje celovitosti notranjega trga in razvoj bank v celotni Skupnosti; treba se je izogibati fragmentaciji in delitvi trga. Po premostitvi trenutne krize bi morale imeti evropske banke zaradi enotnega evropskega finančnega trga močan položaj na svetovnem trgu. Komisija ponovno potrjuje tudi potrebo po predvidevanju in upravljanju sprememb na družbeno odgovoren način ter poudarja potrebo po skladnosti z nacionalno zakonodajo, s katero se izvajajo direktive Skupnosti o obveščanju delavcev in posvetovanju z njimi, ki veljajo v takih okoliščinah (7).

| 7. | To sporočilo pojasnjuje, kako bo Komisija ocenjevala pomoč za prestrukturiranje bank v sedanji krizi, upoštevajoč potrebo po prilagoditvi pretekle prakse glede na naravo in svetovno razsežnost krize, sistemsko vlogo bančnega sektorja za celotno gospodarstvo ter sistemske učinke, ki bi jih lahko povzročila potreba po prestrukturiranju številnih bank v istem obdobju:






  — | načrt prestrukturiranja bo moral vključevati temeljito diagnozo težav banke. Da bi lahko oblikovale vzdržne strategije za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, bodo morale banke torej opraviti test poslovanja v izjemnih situacijah. Ta prvi korak k obnovitvi uspešnega poslovanja mora temeljiti na skupnih parametrih, ki bodo, kolikor je mogoče, izhajali iz ustreznih metodologij, dogovorjenih na ravni Skupnosti. Banke bodo morale v določenih primerih razkriti tudi oslabljena sredstva (8), |
| --- | --- | --- |

7.

To sporočilo pojasnjuje, kako bo Komisija ocenjevala pomoč za prestrukturiranje bank v sedanji krizi, upoštevajoč potrebo po prilagoditvi pretekle prakse glede na naravo in svetovno razsežnost krize, sistemsko vlogo bančnega sektorja za celotno gospodarstvo ter sistemske učinke, ki bi jih lahko povzročila potreba po prestrukturiranju številnih bank v istem obdobju:

—

načrt prestrukturiranja bo moral vključevati temeljito diagnozo težav banke. Da bi lahko oblikovale vzdržne strategije za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, bodo morale banke torej opraviti test poslovanja v izjemnih situacijah. Ta prvi korak k obnovitvi uspešnega poslovanja mora temeljiti na skupnih parametrih, ki bodo, kolikor je mogoče, izhajali iz ustreznih metodologij, dogovorjenih na ravni Skupnosti. Banke bodo morale v določenih primerih razkriti tudi oslabljena sredstva (8),

| — | glede na prednostni cilj finančne stabilnosti in pretežno slabe gospodarske napovedi po vsej Skupnosti bo posebna pozornost namenjena zasnovi načrta prestrukturiranja, zlasti zagotovitvi dovolj prilagodljivega in realističnega časovnega okvira za potrebne faze njegovega izvajanja. Če zaradi razmer na trgu ni mogoče takoj izvesti strukturnih ukrepov, je treba razmisliti o vmesnih zaščitnih ukrepih v zvezi z ravnanjem bank, |
| --- | --- |

—

glede na prednostni cilj finančne stabilnosti in pretežno slabe gospodarske napovedi po vsej Skupnosti bo posebna pozornost namenjena zasnovi načrta prestrukturiranja, zlasti zagotovitvi dovolj prilagodljivega in realističnega časovnega okvira za potrebne faze njegovega izvajanja. Če zaradi razmer na trgu ni mogoče takoj izvesti strukturnih ukrepov, je treba razmisliti o vmesnih zaščitnih ukrepih v zvezi z ravnanjem bank,

| — | Komisija bo uporabila osnovno načelo ustrezne porazdelitve bremena med državami članicami in bankami upravičenkami, pri čemer bo upoštevala splošne razmere v finančnem sektorju. Če zaradi razmer na trgu v času reševanja ni možna takojšnja obsežna porazdelitev bremena, je treba to urediti na poznejši stopnji izvajanja načrta prestrukturiranja, |
| --- | --- |

—

Komisija bo uporabila osnovno načelo ustrezne porazdelitve bremena med državami članicami in bankami upravičenkami, pri čemer bo upoštevala splošne razmere v finančnem sektorju. Če zaradi razmer na trgu v času reševanja ni možna takojšnja obsežna porazdelitev bremena, je treba to urediti na poznejši stopnji izvajanja načrta prestrukturiranja,

| — | ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence zaradi reševanja banke v isti državi članici ali drugih državah članicah morajo biti zasnovani tako, da omejujejo škodo za druge banke, hkrati pa upoštevajo dejstvo, da sistemska narava trenutne krize zahteva obsežne državne posege v bančni sektor, |
| --- | --- |

—

ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence zaradi reševanja banke v isti državi članici ali drugih državah članicah morajo biti zasnovani tako, da omejujejo škodo za druge banke, hkrati pa upoštevajo dejstvo, da sistemska narava trenutne krize zahteva obsežne državne posege v bančni sektor,

| — | zagotavljanje dodatne pomoči v obdobju prestrukturiranja bi moralo ostati omogočeno, če je to upravičeno zaradi ohranjanja finančne stabilnosti. Vsaka dodatna pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno za zagotovitev uspešnega poslovanja. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje dodatne pomoči v obdobju prestrukturiranja bi moralo ostati omogočeno, če je to upravičeno zaradi ohranjanja finančne stabilnosti. Vsaka dodatna pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno za zagotovitev uspešnega poslovanja.

| 8. | Oddelek 2 se nanaša na primere, ko mora država članica priglasiti načrt prestrukturiranja (9). Načela, ki so podlaga za oddelek 2, se po analogiji uporabljajo za primere, ko državi članici formalno ni treba priglasiti načrta prestrukturiranja, vendar mora kljub temu dokazati uspešnost poslovanja (10) banke upravičenke. V takih primerih Komisija običajno zahteva manj podrobne informacije (11), razen če obstajajo pomisleki. V primeru dvoma bo Komisija zahtevala predvsem dokaze o ustreznem testiranju izjemnih situacij v skladu s točko 13 ter dokaze, da je rezultate testiranja potrdil pristojni nacionalni organ. Oddelki 3, 4 in 5 se nanašajo le na primere, ko mora država članica priglasiti načrt prestrukturiranja. Oddelek 6 obravnava omejeno trajanje veljavnosti tega sporočila in velja tako za države članice, ki morajo priglasiti načrt prestrukturiranja za upravičenko, kot tudi za države članice, ki morajo dokazati le uspešno poslovanje upravičenk. |
| --- | --- |

8.

Oddelek 2 se nanaša na primere, ko mora država članica priglasiti načrt prestrukturiranja (9). Načela, ki so podlaga za oddelek 2, se po analogiji uporabljajo za primere, ko državi članici formalno ni treba priglasiti načrta prestrukturiranja, vendar mora kljub temu dokazati uspešnost poslovanja (10) banke upravičenke. V takih primerih Komisija običajno zahteva manj podrobne informacije (11), razen če obstajajo pomisleki. V primeru dvoma bo Komisija zahtevala predvsem dokaze o ustreznem testiranju izjemnih situacij v skladu s točko 13 ter dokaze, da je rezultate testiranja potrdil pristojni nacionalni organ. Oddelki 3, 4 in 5 se nanašajo le na primere, ko mora država članica priglasiti načrt prestrukturiranja. Oddelek 6 obravnava omejeno trajanje veljavnosti tega sporočila in velja tako za države članice, ki morajo priglasiti načrt prestrukturiranja za upravičenko, kot tudi za države članice, ki morajo dokazati le uspešno poslovanje upravičenk.

2.   PONOVNA VZPOSTAVITEV DOLGOROČNO USPEŠNEGA POSLOVANJA

| 9. | Če mora država članica na podlagi prejšnjih smernic ali odločb Komisije predložiti načrt prestrukturiranja (12), mora biti ta načrt celovit in podroben ter mora temeljiti na usklajenem konceptu. Pokazati mora, kako bo banka čim prej začela ponovno dolgoročno uspešno poslovati brez državne pomoči (13). Priglasitev vsakega načrta prestrukturiranja mora vključevati primerjavo z drugimi možnostmi, vključno z razdelitvijo ali pripojitvijo k drugi banki, da lahko Komisija oceni (14), ali so na voljo bolj tržno naravnane, manj drage ali manj izkrivljajoče rešitve, ki omogočajo ohranjanje finančne stabilnosti. Če ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja banke ni možna, je treba v načrtu prestrukturiranja pojasniti, kako bi bilo mogoče izvesti njeno pravilno likvidacijo. |
| --- | --- |

9.

Če mora država članica na podlagi prejšnjih smernic ali odločb Komisije predložiti načrt prestrukturiranja (12), mora biti ta načrt celovit in podroben ter mora temeljiti na usklajenem konceptu. Pokazati mora, kako bo banka čim prej začela ponovno dolgoročno uspešno poslovati brez državne pomoči (13). Priglasitev vsakega načrta prestrukturiranja mora vključevati primerjavo z drugimi možnostmi, vključno z razdelitvijo ali pripojitvijo k drugi banki, da lahko Komisija oceni (14), ali so na voljo bolj tržno naravnane, manj drage ali manj izkrivljajoče rešitve, ki omogočajo ohranjanje finančne stabilnosti. Če ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja banke ni možna, je treba v načrtu prestrukturiranja pojasniti, kako bi bilo mogoče izvesti njeno pravilno likvidacijo.

| 10. | Načrt prestrukturiranja mora opredeliti vzroke za težave banke in njene lastne slabosti ter opisati, na kakšen način bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju temeljnih problemov banke. |
| --- | --- |

10.

Načrt prestrukturiranja mora opredeliti vzroke za težave banke in njene lastne slabosti ter opisati, na kakšen način bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju temeljnih problemov banke.

| 11. | V načrtu prestrukturiranja je treba zagotoviti informacije o poslovnem modelu upravičenke, zlasti o njeni organizacijski strukturi, financiranju (dokazati je treba uspešno delovanje kratko- in dolgoročne strukture financiranja (15), upravljanju (dokazati je treba preprečevanje navzkrižja interesov in potrebne spremembe pri vodenju (16), upravljanju tveganj (vključno z razkritjem oslabljenih sredstev in premišljenim oblikovanjem dolgoročnih rezervacij za pričakovano nedonosno aktivo) ter upravljanju sredstev in obveznosti, ustvarjanju denarnega toka (ki mora doseči zadostno raven brez državne pomoči), zunajbilančnih obveznostih (dokazati je treba njihovo vzdržnost in konsolidacijo, če je izpostavljenost banke tveganju precejšnja (17), financiranju s posojili, sedanji in prihodnji kapitalski ustreznosti v skladu z veljavno nadzorno uredbo (na podlagi preudarnega vrednotenja in ustreznega oblikovanja rezervacij) ter informacije o strukturi plačnih spodbud (18) (pokazati je treba, kako ta struktura prispeva k dolgoročni donosnosti upravičenke). |
| --- | --- |

11.

V načrtu prestrukturiranja je treba zagotoviti informacije o poslovnem modelu upravičenke, zlasti o njeni organizacijski strukturi, financiranju (dokazati je treba uspešno delovanje kratko- in dolgoročne strukture financiranja (15), upravljanju (dokazati je treba preprečevanje navzkrižja interesov in potrebne spremembe pri vodenju (16), upravljanju tveganj (vključno z razkritjem oslabljenih sredstev in premišljenim oblikovanjem dolgoročnih rezervacij za pričakovano nedonosno aktivo) ter upravljanju sredstev in obveznosti, ustvarjanju denarnega toka (ki mora doseči zadostno raven brez državne pomoči), zunajbilančnih obveznostih (dokazati je treba njihovo vzdržnost in konsolidacijo, če je izpostavljenost banke tveganju precejšnja (17), financiranju s posojili, sedanji in prihodnji kapitalski ustreznosti v skladu z veljavno nadzorno uredbo (na podlagi preudarnega vrednotenja in ustreznega oblikovanja rezervacij) ter informacije o strukturi plačnih spodbud (18) (pokazati je treba, kako ta struktura prispeva k dolgoročni donosnosti upravičenke).

| 12. | Uspešnost poslovanja je treba analizirati za vsako posamezno poslovno dejavnost in profitni center s potrebno razčlenitvijo. Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja banke bi morala temeljiti predvsem na notranjih ukrepih. Sicer lahko izvira tudi iz zunanjih dejavnikov, kot so nihanja cen in povpraševanja, na katere podjetje ne more bistveno vplivati, vendar le, če so tržne predpostavke splošno sprejete. Prestrukturiranje zahteva opustitev dejavnosti, ki bi srednjeročno iz strukturnih razlogov še naprej ustvarjale izgubo. |
| --- | --- |

12.

Uspešnost poslovanja je treba analizirati za vsako posamezno poslovno dejavnost in profitni center s potrebno razčlenitvijo. Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja banke bi morala temeljiti predvsem na notranjih ukrepih. Sicer lahko izvira tudi iz zunanjih dejavnikov, kot so nihanja cen in povpraševanja, na katere podjetje ne more bistveno vplivati, vendar le, če so tržne predpostavke splošno sprejete. Prestrukturiranje zahteva opustitev dejavnosti, ki bi srednjeročno iz strukturnih razlogov še naprej ustvarjale izgubo.

| 13. | Dolgoročno uspešno poslovanje je doseženo, ko je banka sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke. Prestrukturirana banka mora biti sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. Za pričakovane rezultate načrtovanega prestrukturiranja je treba predložiti osnovni scenarij kot tudi „izjemne“ scenarije. Zato morajo načrti prestrukturiranja med drugim upoštevati trenutne razmere na finančnih trgih in prihodnje obete zanje, ki vključujejo predpostavke za osnovni in najslabši scenarij. Testiranje izjemnih situacij bi moralo vključevati niz scenarijev, med drugim kombinacijo izjemnih dogodkov in dolgotrajne svetovne recesije. Predpostavke je treba primerjati s sektorskimi merili, ki morajo biti ustrezno prilagojena, tako da se upoštevajo novi elementi trenutne krize na finančnih trgih. Načrt mora vključevati ukrepe za zadostitev morebitnim zahtevam, ki izhajajo iz testiranja izjemnih situacij. Kolikor je mogoče, mora testiranje izjemnih situacij temeljiti na skupnih parametrih, dogovorjenih na ravni Skupnosti (npr. na metodologiji, ki jo je razvil Odbor evropskih bančnih nadzornikov), po potrebi pa se ga prilagodi posebnim okoliščinam v posameznih državah in bankah. |
| --- | --- |

13.

Dolgoročno uspešno poslovanje je doseženo, ko je banka sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke. Prestrukturirana banka mora biti sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. Za pričakovane rezultate načrtovanega prestrukturiranja je treba predložiti osnovni scenarij kot tudi „izjemne“ scenarije. Zato morajo načrti prestrukturiranja med drugim upoštevati trenutne razmere na finančnih trgih in prihodnje obete zanje, ki vključujejo predpostavke za osnovni in najslabši scenarij. Testiranje izjemnih situacij bi moralo vključevati niz scenarijev, med drugim kombinacijo izjemnih dogodkov in dolgotrajne svetovne recesije. Predpostavke je treba primerjati s sektorskimi merili, ki morajo biti ustrezno prilagojena, tako da se upoštevajo novi elementi trenutne krize na finančnih trgih. Načrt mora vključevati ukrepe za zadostitev morebitnim zahtevam, ki izhajajo iz testiranja izjemnih situacij. Kolikor je mogoče, mora testiranje izjemnih situacij temeljiti na skupnih parametrih, dogovorjenih na ravni Skupnosti (npr. na metodologiji, ki jo je razvil Odbor evropskih bančnih nadzornikov), po potrebi pa se ga prilagodi posebnim okoliščinam v posameznih državah in bankah.

| 14. | V sedanji krizi so države dokapitalizirale banke pod pogoji, ki so bili izbrani predvsem za ohranjanje finančne stabilnosti in ne toliko za zagotovitev donosnosti, ki bi bila sprejemljiva za zasebnega vlagatelja. Dolgoročno uspešno poslovanje zato zahteva, da se vsaka prejeta državna pomoč sčasoma odplača, kot je predvideno ob dodelitvi pomoči, ali pa se zanjo plača nadomestilo po običajnih tržnih pogojih, s čimer se zagotovi prenehanje vseh oblik dodatne državne pomoči. Pogodba ES je glede lastništva kapitala nevtralna, zato pravila o državni pomoči veljajo tako za banke v zasebni kot v javni lasti. |
| --- | --- |

14.

V sedanji krizi so države dokapitalizirale banke pod pogoji, ki so bili izbrani predvsem za ohranjanje finančne stabilnosti in ne toliko za zagotovitev donosnosti, ki bi bila sprejemljiva za zasebnega vlagatelja. Dolgoročno uspešno poslovanje zato zahteva, da se vsaka prejeta državna pomoč sčasoma odplača, kot je predvideno ob dodelitvi pomoči, ali pa se zanjo plača nadomestilo po običajnih tržnih pogojih, s čimer se zagotovi prenehanje vseh oblik dodatne državne pomoči. Pogodba ES je glede lastništva kapitala nevtralna, zato pravila o državni pomoči veljajo tako za banke v zasebni kot v javni lasti.

| 15. | Obdobje prestrukturiranja mora biti sicer čim krajše, da začne banka čim prej spet uspešno poslovati, vendar pa bo Komisija upoštevala trenutne krizne razmere in lahko dovoli, da se nekateri strukturni ukrepi dokončajo v daljšem obdobju kot običajno, zlasti zato, da se prepreči padec cen na trgih zaradi nujnih prodaj (19). Kljub temu mora biti prestrukturiranje izvedeno čim prej in ne sme trajati več kot pet let (20), da bi bilo učinkovito in da se zagotovi kredibilna vrnitev prestrukturirane banke k uspešnemu poslovanju. |
| --- | --- |

15.

Obdobje prestrukturiranja mora biti sicer čim krajše, da začne banka čim prej spet uspešno poslovati, vendar pa bo Komisija upoštevala trenutne krizne razmere in lahko dovoli, da se nekateri strukturni ukrepi dokončajo v daljšem obdobju kot običajno, zlasti zato, da se prepreči padec cen na trgih zaradi nujnih prodaj (19). Kljub temu mora biti prestrukturiranje izvedeno čim prej in ne sme trajati več kot pet let (20), da bi bilo učinkovito in da se zagotovi kredibilna vrnitev prestrukturirane banke k uspešnemu poslovanju.

| 16. | Če se izkaže, da je za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja potrebna dodatna pomoč, ki za obdobje prestrukturiranja v prvotno priglašenem načrtu prestrukturiranja ni bila predvidena, je treba vsako tako dodatno pomoč predhodno priglasiti, kar bo Komisija upoštevala v svoji končni odločbi. |
| --- | --- |

16.

Če se izkaže, da je za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja potrebna dodatna pomoč, ki za obdobje prestrukturiranja v prvotno priglašenem načrtu prestrukturiranja ni bila predvidena, je treba vsako tako dodatno pomoč predhodno priglasiti, kar bo Komisija upoštevala v svoji končni odločbi.

Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja s prodajo banke

| 17. | Prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji lahko prispeva k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja v trge. Prispeva lahko tudi h konsolidaciji finančnega sektorja. Zato mora kupec dokazati, da bo združeni subjekt uspešno posloval. V primeru prodaje je treba spoštovati tudi zahteve glede uspešnega poslovanja, lastnega prispevka in omejevanja izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

17.

Prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji lahko prispeva k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja v trge. Prispeva lahko tudi h konsolidaciji finančnega sektorja. Zato mora kupec dokazati, da bo združeni subjekt uspešno posloval. V primeru prodaje je treba spoštovati tudi zahteve glede uspešnega poslovanja, lastnega prispevka in omejevanja izkrivljanja konkurence.

| 18. | Treba je zagotoviti pregleden, objektiven in nediskriminacijski konkurenčni postopek prodaje brez pogojev, ki zagotavlja enake možnosti vsem potencialnim ponudnikom (21). |
| --- | --- |

18.

Treba je zagotoviti pregleden, objektiven in nediskriminacijski konkurenčni postopek prodaje brez pogojev, ki zagotavlja enake možnosti vsem potencialnim ponudnikom (21).

| 19. | Ne glede na morebitni veljavni sistem nadzora združitev, ter ob upoštevanju dejstva, da lahko prodaja banke v težavah, ki prejema pomoč, konkurenčni banki, prispeva k ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja in hkrati poveča konsolidacijo finančnega sektorja, pa se prodaja take banke, ki bi prima facie povzročila resno oviranje učinkovite konkurence, ne sme dovoliti, razen če se hkrati ne sprejmejo ustrezni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

19.

Ne glede na morebitni veljavni sistem nadzora združitev, ter ob upoštevanju dejstva, da lahko prodaja banke v težavah, ki prejema pomoč, konkurenčni banki, prispeva k ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja in hkrati poveča konsolidacijo finančnega sektorja, pa se prodaja take banke, ki bi prima facie povzročila resno oviranje učinkovite konkurence, ne sme dovoliti, razen če se hkrati ne sprejmejo ustrezni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence.

| 20. | Prodaja banke lahko vključuje tudi državno pomoč kupcu in/ali prodani dejavnosti (22). Če prodaja poteka prek javnega zbiranja konkurenčnih ponudb brez pogojev in se aktiva proda najboljšemu ponudniku, se šteje, da je prodajna cena tržna cena, in se lahko pomoč kupcu izključi (23). Izjemoma se lahko šteje, da negativna prodajna cena (ali finančna pomoč za kompenzacijo te negativne cene), ne vključuje državne pomoči, če bi bili stroški prodajalca v primeru likvidacije višji (24). Za izračun stroškov likvidacije v takih primerih bo Komisija upoštevala le tiste obveznosti, ki bi jih prevzel vlagatelj v tržnem gospodarstvu (25). To izključuje obveznosti, ki izvirajo iz državne pomoči (26). |
| --- | --- |

20.

Prodaja banke lahko vključuje tudi državno pomoč kupcu in/ali prodani dejavnosti (22). Če prodaja poteka prek javnega zbiranja konkurenčnih ponudb brez pogojev in se aktiva proda najboljšemu ponudniku, se šteje, da je prodajna cena tržna cena, in se lahko pomoč kupcu izključi (23). Izjemoma se lahko šteje, da negativna prodajna cena (ali finančna pomoč za kompenzacijo te negativne cene), ne vključuje državne pomoči, če bi bili stroški prodajalca v primeru likvidacije višji (24). Za izračun stroškov likvidacije v takih primerih bo Komisija upoštevala le tiste obveznosti, ki bi jih prevzel vlagatelj v tržnem gospodarstvu (25). To izključuje obveznosti, ki izvirajo iz državne pomoči (26).

| 21. | Če banka ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, je treba vedno razmisliti o pravilni likvidaciji ali prodaji neuspešne banke na dražbi. Države bi morale spodbujati izstop neuspešnih subjektov, postopek izstopa pa mora potekati v ustreznem časovnem okviru, da se ohrani finančna stabilnost. Sporočilo o bančništvu določa postopek, v okviru katerega je treba izvesti tako pravilno likvidacijo (27). Prevzem „dobrih“ sredstev in obveznosti banke v težavah je lahko tudi možnost za zdravo banko, saj lahko tako na stroškovno učinkovit način poveča vloge in vzpostavi stike z zanesljivimi posojilojemalci. Poleg tega je lahko ustanovitev avtonomne „dobre banke“ iz kombinacije „dobrih“ sredstev in obveznosti obstoječe banke tudi sprejemljiva pot do ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja, pod pogojem, da novonastali subjekt ne more neupravičeno izkrivljati konkurence. |
| --- | --- |

21.

Če banka ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, je treba vedno razmisliti o pravilni likvidaciji ali prodaji neuspešne banke na dražbi. Države bi morale spodbujati izstop neuspešnih subjektov, postopek izstopa pa mora potekati v ustreznem časovnem okviru, da se ohrani finančna stabilnost. Sporočilo o bančništvu določa postopek, v okviru katerega je treba izvesti tako pravilno likvidacijo (27). Prevzem „dobrih“ sredstev in obveznosti banke v težavah je lahko tudi možnost za zdravo banko, saj lahko tako na stroškovno učinkovit način poveča vloge in vzpostavi stike z zanesljivimi posojilojemalci. Poleg tega je lahko ustanovitev avtonomne „dobre banke“ iz kombinacije „dobrih“ sredstev in obveznosti obstoječe banke tudi sprejemljiva pot do ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja, pod pogojem, da novonastali subjekt ne more neupravičeno izkrivljati konkurence.

3.   LASTNI PRISPEVEK UPRAVIČENKE (PORAZDELITEV BREMENA)

| 22. | Za zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja mora biti pomoč omejena na najnižjo potrebno, banka upravičenka pa mora zagotoviti ustrezen lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja. Banka in njeni delničarji morajo z lastnimi sredstvi prispevati k prestrukturiranju največ, kar zmorejo. To je nujno, da se zagotovi, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti. |
| --- | --- |

22.

Za zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja mora biti pomoč omejena na najnižjo potrebno, banka upravičenka pa mora zagotoviti ustrezen lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja. Banka in njeni delničarji morajo z lastnimi sredstvi prispevati k prestrukturiranju največ, kar zmorejo. To je nujno, da se zagotovi, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti.

Omejitev stroškov prestrukturiranja

| 23. | Pomoč za prestrukturiranje mora biti omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. To pomeni, da podjetje ne sme biti financirano z javnimi sredstvi, ki bi jih lahko uporabilo za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo trg in niso povezane s prestrukturiranjem. Z državno pomočjo se na primer ne smejo financirati nakupi delnic drugih podjetij ali nove naložbe, razen če je to nujno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja podjetja (28). |
| --- | --- |

23.

Pomoč za prestrukturiranje mora biti omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. To pomeni, da podjetje ne sme biti financirano z javnimi sredstvi, ki bi jih lahko uporabilo za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo trg in niso povezane s prestrukturiranjem. Z državno pomočjo se na primer ne smejo financirati nakupi delnic drugih podjetij ali nove naložbe, razen če je to nujno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja podjetja (28).

Omejitev višine pomoči in znaten lastni prispevek

| 24. | Zaradi omejitve višine pomoči na najnižjo potrebno morajo banke za financiranje prestrukturiranja najprej uporabiti svoje lastne vire. To lahko vključuje na primer prodajo aktive. Državno pomoč je treba dodeliti pod pogoji, ki zagotavljajo ustrezno porazdelitev bremena stroškov (29). To pomeni, da stroškov, povezanih s prestrukturiranjem, ne krije le država, temveč tudi tisti, ki so vlagali v banko, in sicer tako, da izgube absorbirajo z razpoložljivim kapitalom in za državno pomoč plačajo ustrezno nadomestilo (30). Kljub temu Komisija ob upoštevanju cilja, da se olajša dostop do zasebnega kapitala in ponovno vzpostavijo običajni tržni pogoji, meni, da v razmerah sedanje sistemske krize ni primerno vnaprej določiti fiksnih pragov glede porazdelitve bremena. |
| --- | --- |

24.

Zaradi omejitve višine pomoči na najnižjo potrebno morajo banke za financiranje prestrukturiranja najprej uporabiti svoje lastne vire. To lahko vključuje na primer prodajo aktive. Državno pomoč je treba dodeliti pod pogoji, ki zagotavljajo ustrezno porazdelitev bremena stroškov (29). To pomeni, da stroškov, povezanih s prestrukturiranjem, ne krije le država, temveč tudi tisti, ki so vlagali v banko, in sicer tako, da izgube absorbirajo z razpoložljivim kapitalom in za državno pomoč plačajo ustrezno nadomestilo (30). Kljub temu Komisija ob upoštevanju cilja, da se olajša dostop do zasebnega kapitala in ponovno vzpostavijo običajni tržni pogoji, meni, da v razmerah sedanje sistemske krize ni primerno vnaprej določiti fiksnih pragov glede porazdelitve bremena.

| 25. | Vsako odstopanje od ustrezne vnaprejšnje porazdelitve bremena, ki je bilo izjemoma odobreno v fazi reševanja zaradi ohranjanja finančne stabilnosti, je treba nadomestiti s prispevkom na poznejši stopnji prestrukturiranja, na primer v obliki klavzul za vračilo sredstev in/ali daljnosežnejšega prestrukturiranja, vključno z dodatnimi ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence (31). |
| --- | --- |

25.

Vsako odstopanje od ustrezne vnaprejšnje porazdelitve bremena, ki je bilo izjemoma odobreno v fazi reševanja zaradi ohranjanja finančne stabilnosti, je treba nadomestiti s prispevkom na poznejši stopnji prestrukturiranja, na primer v obliki klavzul za vračilo sredstev in/ali daljnosežnejšega prestrukturiranja, vključno z dodatnimi ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence (31).

| 26. | Banke morajo biti sposobne iz dobičkov, ki jih ustvarijo s svojimi dejavnostmi, izplačati delničarje in lastnike hibridnega kapitala, med drugim v obliki dividend in kuponov na neodplačane podrejene dolgove. Vendar pa banke ne smejo uporabiti državne pomoči za izplačila za lastna sredstva (lastniški kapital in podrejeni dolg), če navedene dejavnosti ne ustvarjajo zadostnih dobičkov. Zato v okviru prestrukturiranja diskrecijska izravnava izgub s strani bank upravičenk (npr. s sprostitvijo rezerv ali zmanjšanjem lastniškega kapitala), da bi zagotovile izplačilo dividend in kuponov na neodplačani podrejeni dolg, načeloma ni združljiva s ciljem porazdelitve bremena (32). Treba jo je uravnovesiti z zagotavljanjem sposobnosti banke za refinanciranje in pobud za izstop (33). Da bi spodbujala banke upravičenke k refinanciranju, lahko Komisija ugodno obravnava izplačilo kuponov za novoizdane hibridne kapitalske instrumente, ki imajo pri poplačilu prednost pred obstoječim podrejenim dolgom. V vsakem primeru pa naj banke v fazi prestrukturiranja praviloma ne bi kupovale lastnih deležev. |
| --- | --- |

26.

Banke morajo biti sposobne iz dobičkov, ki jih ustvarijo s svojimi dejavnostmi, izplačati delničarje in lastnike hibridnega kapitala, med drugim v obliki dividend in kuponov na neodplačane podrejene dolgove. Vendar pa banke ne smejo uporabiti državne pomoči za izplačila za lastna sredstva (lastniški kapital in podrejeni dolg), če navedene dejavnosti ne ustvarjajo zadostnih dobičkov. Zato v okviru prestrukturiranja diskrecijska izravnava izgub s strani bank upravičenk (npr. s sprostitvijo rezerv ali zmanjšanjem lastniškega kapitala), da bi zagotovile izplačilo dividend in kuponov na neodplačani podrejeni dolg, načeloma ni združljiva s ciljem porazdelitve bremena (32). Treba jo je uravnovesiti z zagotavljanjem sposobnosti banke za refinanciranje in pobud za izstop (33). Da bi spodbujala banke upravičenke k refinanciranju, lahko Komisija ugodno obravnava izplačilo kuponov za novoizdane hibridne kapitalske instrumente, ki imajo pri poplačilu prednost pred obstoječim podrejenim dolgom. V vsakem primeru pa naj banke v fazi prestrukturiranja praviloma ne bi kupovale lastnih deležev.

| 27. | Zagotavljanje dodatne pomoči v obdobju prestrukturiranja bi moralo ostati omogočeno, če je to upravičeno zaradi ohranjanja finančne stabilnosti. Vsaka dodatna pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno za zagotovitev uspešnega poslovanja. |
| --- | --- |

27.

Zagotavljanje dodatne pomoči v obdobju prestrukturiranja bi moralo ostati omogočeno, če je to upravičeno zaradi ohranjanja finančne stabilnosti. Vsaka dodatna pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno za zagotovitev uspešnega poslovanja.

4.   OMEJEVANJE IZKRIVLJANJA KONKURENCE IN ZAGOTAVLJANJE KONKURENČNEGA BANČNEGA SEKTORJA

Vrste izkrivljanj

| 28. | Čeprav državna pomoč v času sistemske krize lahko podpira finančno stabilnost in ima še širše pozitivne učinke, pa lahko kljub temu na različne načine povzroči izkrivljanje konkurence. Če si banke konkurirajo in je pri tem odločilna kakovost njihovih proizvodov in storitev, bodo tiste, ki poslujejo pretirano tvegano in/ali uporabljajo nezanesljive poslovne modele, na koncu izgubile tržni delež in morda izstopile s trga, medtem ko se bodo učinkovitejše konkurentke širile ali vstopale na zadevne trge. Državna pomoč podaljšuje pretekla izkrivljanja konkurence, ki so jih povzročili pretirano tvegano poslovanje in nevzdržni poslovni modeli, saj umetno podpira tržno moč upravičenk. Na ta način lahko ustvarja moralno tveganje za upravičenke, hkrati pa slabi spodbude za konkurenčno ravnanje, naložbe in inovacije bank, ki niso upravičene do pomoči. Nazadnje lahko državna pomoč s tem, ko nepravičen delež bremena strukturnih prilagoditev in spremljajočih socialnih in ekonomskih problemov prenese na druge države članice, omaje enotni trg, hkrati pa ustvarja ovire za vstop in zmanjša spodbude za čezmejne aktivnosti. |
| --- | --- |

28.

Čeprav državna pomoč v času sistemske krize lahko podpira finančno stabilnost in ima še širše pozitivne učinke, pa lahko kljub temu na različne načine povzroči izkrivljanje konkurence. Če si banke konkurirajo in je pri tem odločilna kakovost njihovih proizvodov in storitev, bodo tiste, ki poslujejo pretirano tvegano in/ali uporabljajo nezanesljive poslovne modele, na koncu izgubile tržni delež in morda izstopile s trga, medtem ko se bodo učinkovitejše konkurentke širile ali vstopale na zadevne trge. Državna pomoč podaljšuje pretekla izkrivljanja konkurence, ki so jih povzročili pretirano tvegano poslovanje in nevzdržni poslovni modeli, saj umetno podpira tržno moč upravičenk. Na ta način lahko ustvarja moralno tveganje za upravičenke, hkrati pa slabi spodbude za konkurenčno ravnanje, naložbe in inovacije bank, ki niso upravičene do pomoči. Nazadnje lahko državna pomoč s tem, ko nepravičen delež bremena strukturnih prilagoditev in spremljajočih socialnih in ekonomskih problemov prenese na druge države članice, omaje enotni trg, hkrati pa ustvarja ovire za vstop in zmanjša spodbude za čezmejne aktivnosti.

| 29. | Finančna stabilnost ostaja glavni cilj pomoči, dodeljene finančnemu sektorju v sistemski krizi, vendar pa kratkoročno ohranjanje sistemske stabilnosti ne sme povzročiti dolgoročnejše škode pri zagotavljanju enakih pogojev in konkurenčnih trgov. V tem okviru imajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki izvira iz državne pomoči, pomembno vlogo, med drugim iz naslednjih razlogov: prvič, kriza je banke v Skupnosti prizadela v zelo različnem obsegu in državna pomoč za reševanje in prestrukturiranje bank v težavah lahko poslabša položaj bank, ki so ostale načeloma zdrave, kar bi lahko negativno vplivalo na finančno stabilnost. V razmerah finančne, gospodarske in proračunske krize postanejo razlike med državami članicami glede razpoložljivih virov za državne posege še bolj očitne in škodujejo zagotavljanju enakih pogojev na enotnem trgu. Drugič, države članice v razmerah trenutne krize razumljivo dajejo večji poudarek svojim nacionalnim trgom, zato obstaja resna nevarnost, da se umaknejo na svoje nacionalne trge, kar lahko povzroči fragmentacijo enotnega trga. Treba je oceniti prisotnost upravičenk na trgu, da se zagotovi učinkovita konkurenca ter preprečijo tržna moč, ovire za vstop na trg in ovire za čezmejno poslovanje, ki škodijo interesom evropskih podjetij in potrošnikov. Tretjič, sedanji obseg državnih posegov, potrebnih za ohranjanje finančne stabilnosti, in morebitne omejitve v običajni porazdelitvi bremena bodo nedvomno še povečali moralno tveganje, ki ga je treba ustrezno zmanjšati, da ne bi v prihodnosti ponovno prišlo do neprimernih spodbud in pretirano tveganega ravnanja in da se ustvarijo možnosti za hitro ponovno vzpostavitev običajnih tržnih pogojev brez državne pomoči. |
| --- | --- |

29.

Finančna stabilnost ostaja glavni cilj pomoči, dodeljene finančnemu sektorju v sistemski krizi, vendar pa kratkoročno ohranjanje sistemske stabilnosti ne sme povzročiti dolgoročnejše škode pri zagotavljanju enakih pogojev in konkurenčnih trgov. V tem okviru imajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki izvira iz državne pomoči, pomembno vlogo, med drugim iz naslednjih razlogov: prvič, kriza je banke v Skupnosti prizadela v zelo različnem obsegu in državna pomoč za reševanje in prestrukturiranje bank v težavah lahko poslabša položaj bank, ki so ostale načeloma zdrave, kar bi lahko negativno vplivalo na finančno stabilnost. V razmerah finančne, gospodarske in proračunske krize postanejo razlike med državami članicami glede razpoložljivih virov za državne posege še bolj očitne in škodujejo zagotavljanju enakih pogojev na enotnem trgu. Drugič, države članice v razmerah trenutne krize razumljivo dajejo večji poudarek svojim nacionalnim trgom, zato obstaja resna nevarnost, da se umaknejo na svoje nacionalne trge, kar lahko povzroči fragmentacijo enotnega trga. Treba je oceniti prisotnost upravičenk na trgu, da se zagotovi učinkovita konkurenca ter preprečijo tržna moč, ovire za vstop na trg in ovire za čezmejno poslovanje, ki škodijo interesom evropskih podjetij in potrošnikov. Tretjič, sedanji obseg državnih posegov, potrebnih za ohranjanje finančne stabilnosti, in morebitne omejitve v običajni porazdelitvi bremena bodo nedvomno še povečali moralno tveganje, ki ga je treba ustrezno zmanjšati, da ne bi v prihodnosti ponovno prišlo do neprimernih spodbud in pretirano tveganega ravnanja in da se ustvarijo možnosti za hitro ponovno vzpostavitev običajnih tržnih pogojev brez državne pomoči.

Uporaba učinkovitih in sorazmernih ukrepov, ki omejujejo izkrivljanje konkurence

| 30. | Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence morajo biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju ponovno uspešno posluje, poleg tega pa morajo biti skladni s skupno politiko in načeli. Ocena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja, predvidenega v oddelku 2. Glede na naravo izkrivljanja konkurence so ukrepi lahko povezani z obveznostmi in/ali sredstvi (34). Narava in oblika takih ukrepov se določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka. |
| --- | --- |

30.

Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence morajo biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju ponovno uspešno posluje, poleg tega pa morajo biti skladni s skupno politiko in načeli. Ocena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja, predvidenega v oddelku 2. Glede na naravo izkrivljanja konkurence so ukrepi lahko povezani z obveznostmi in/ali sredstvi (34). Narava in oblika takih ukrepov se določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.

| 31. | Pri prvem merilu se ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence zelo razlikujejo glede na višino pomoči, pa tudi stopnjo porazdelitve bremena in višino nadomestila. V tem okviru bo državna pomoč ocenjena tako v absolutnem smislu (znesek prejetega kapitala, element pomoči v jamstvih in ukrepi finančne pomoči za oslabljena sredstva) kot tudi v razmerju do tveganju prilagojene tehtane aktive banke. Komisija bo upoštevala celotni znesek pomoči, dodeljen upravičenki, vključno z morebitno pomočjo za reševanje. Podobno bo Komisija upoštevala tudi višino lastnega prispevka upravičenke in porazdelitev bremena v obdobju prestrukturiranja. Na splošno je negativnih posledic moralnega tveganja manj, če sta porazdelitev bremena in lastni prispevek večja. S tem se zmanjša potreba po nadaljnjih ukrepih (35). |
| --- | --- |

31.

Pri prvem merilu se ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence zelo razlikujejo glede na višino pomoči, pa tudi stopnjo porazdelitve bremena in višino nadomestila. V tem okviru bo državna pomoč ocenjena tako v absolutnem smislu (znesek prejetega kapitala, element pomoči v jamstvih in ukrepi finančne pomoči za oslabljena sredstva) kot tudi v razmerju do tveganju prilagojene tehtane aktive banke. Komisija bo upoštevala celotni znesek pomoči, dodeljen upravičenki, vključno z morebitno pomočjo za reševanje. Podobno bo Komisija upoštevala tudi višino lastnega prispevka upravičenke in porazdelitev bremena v obdobju prestrukturiranja. Na splošno je negativnih posledic moralnega tveganja manj, če sta porazdelitev bremena in lastni prispevek večja. S tem se zmanjša potreba po nadaljnjih ukrepih (35).

| 32. | Pri drugem merilu bo Komisija analizirala verjetne učinke pomoči na trge, na katerih banka posluje po prestrukturiranju. Najprej bo proučila velikost in relativno moč banke na trgih, na katerih ponovno uspešno posluje. Če je banka po prestrukturiranju na trgih ohranila le omejeno prisotnost, je manj verjetno, da bodo potrebne dodatne omejitve v obliki odprodaje ali zavez glede ravnanja. Ukrepi bodo prilagojeni značilnostim trgov (36), da se zagotovi ohranjanje učinkovite konkurence. Na nekaterih področjih ima lahko odprodaja negativne posledice in ni nujno potrebna za doseganje želenih rezultatov. V tem primeru je lahko omejitev organske rasti boljša rešitev. Na drugih področjih, zlasti tistih, ki vključujejo nacionalne trge z močnimi ovirami za vstop, pa bo morda potrebna odprodaja, da se omogoči vstop na trg ali širitev konkurentov. Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne smejo poslabšati možnosti banke, da začne spet uspešno poslovati. |
| --- | --- |

32.

Pri drugem merilu bo Komisija analizirala verjetne učinke pomoči na trge, na katerih banka posluje po prestrukturiranju. Najprej bo proučila velikost in relativno moč banke na trgih, na katerih ponovno uspešno posluje. Če je banka po prestrukturiranju na trgih ohranila le omejeno prisotnost, je manj verjetno, da bodo potrebne dodatne omejitve v obliki odprodaje ali zavez glede ravnanja. Ukrepi bodo prilagojeni značilnostim trgov (36), da se zagotovi ohranjanje učinkovite konkurence. Na nekaterih področjih ima lahko odprodaja negativne posledice in ni nujno potrebna za doseganje želenih rezultatov. V tem primeru je lahko omejitev organske rasti boljša rešitev. Na drugih področjih, zlasti tistih, ki vključujejo nacionalne trge z močnimi ovirami za vstop, pa bo morda potrebna odprodaja, da se omogoči vstop na trg ali širitev konkurentov. Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne smejo poslabšati možnosti banke, da začne spet uspešno poslovati.

| 33. | Komisija bo pozorna tudi na tveganje, da bi ukrepi prestrukturiranja omajali notranji trg, in bo pozitivno ocenila ukrepe, ki podpirajo nadaljnjo odprtost nacionalnih trgov in konkuriranje na njih. Pomoč je namenjena ohranjanju finančne stabilnosti in zagotavljanju posojil realnemu gospodarstvu v državi članici, ki dodeli pomoč; če pa je taka pomoč pogojena tudi z določenimi cilji glede zagotavljanja posojil, ki jih mora spoštovati banka upravičenka, v drugih državah članicah poleg tiste, ki dodeli pomoč, se to lahko šteje za pomemben dodaten pozitivni učinek pomoči. To velja še zlasti, kadar je ciljna raven za zagotavljanje posojil v primerjavi z verjetnim scenarijem brez določene ciljne ravni znatna, kadar se doseganje navedenih ciljev ustrezno spremlja (npr. s sodelovanjem med nadzornimi organi v državi, ki je dodelila pomoč, in drugih državah), kadar v bančnem sistemu države, ki je dodelila pomoč, prevladujejo banke s sedežem v tujini, in kadar se take zaveze glede zagotavljanja posojil koordinirajo na ravni Skupnosti (na primer v okviru pogajanj o likvidnostni pomoči). |
| --- | --- |

33.

Komisija bo pozorna tudi na tveganje, da bi ukrepi prestrukturiranja omajali notranji trg, in bo pozitivno ocenila ukrepe, ki podpirajo nadaljnjo odprtost nacionalnih trgov in konkuriranje na njih. Pomoč je namenjena ohranjanju finančne stabilnosti in zagotavljanju posojil realnemu gospodarstvu v državi članici, ki dodeli pomoč; če pa je taka pomoč pogojena tudi z določenimi cilji glede zagotavljanja posojil, ki jih mora spoštovati banka upravičenka, v drugih državah članicah poleg tiste, ki dodeli pomoč, se to lahko šteje za pomemben dodaten pozitivni učinek pomoči. To velja še zlasti, kadar je ciljna raven za zagotavljanje posojil v primerjavi z verjetnim scenarijem brez določene ciljne ravni znatna, kadar se doseganje navedenih ciljev ustrezno spremlja (npr. s sodelovanjem med nadzornimi organi v državi, ki je dodelila pomoč, in drugih državah), kadar v bančnem sistemu države, ki je dodelila pomoč, prevladujejo banke s sedežem v tujini, in kadar se take zaveze glede zagotavljanja posojil koordinirajo na ravni Skupnosti (na primer v okviru pogajanj o likvidnostni pomoči).

Določitev primerne cene državne pomoči

| 34. | Primerno plačilo za vsak poseg države je običajno eden od najustreznejših načinov za omejevanje izkrivljanja konkurence, saj omeji višino pomoči. Če je vstopna cena zaradi ohranjanja finančne stabilnosti občutno nižja od tržne cene, je treba zagotoviti, da se pogoji finančne pomoči v načrtu prestrukturiranja (37) revidirajo, da se zmanjša izkrivljajoči učinek subvencije. |
| --- | --- |

34.

Primerno plačilo za vsak poseg države je običajno eden od najustreznejših načinov za omejevanje izkrivljanja konkurence, saj omeji višino pomoči. Če je vstopna cena zaradi ohranjanja finančne stabilnosti občutno nižja od tržne cene, je treba zagotoviti, da se pogoji finančne pomoči v načrtu prestrukturiranja (37) revidirajo, da se zmanjša izkrivljajoči učinek subvencije.

Strukturni ukrepi – odprodaja in zmanjšanje poslovnih dejavnosti

| 35. | Na podlagi ocene v skladu z merili, določenimi v tem oddelku, se lahko od bank, ki prejmejo državno pomoč, zahteva, da odprodajo hčerinske družbe ali podružnice, portfelje strank ali poslovne enote, ali da sprejmejo druge tovrstne ukrepe (38), tudi na domačem maloprodajnem trgu prejemnice pomoči. Da bi taki ukrepi pospeševali konkurenco in prispevali k ohranjanju notranjega trga, morajo olajšati vstop konkurentov in čezmejne dejavnosti (39). V skladu z zahtevo po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja bo Komisija take strukturne ukrepe ocenila pozitivno, če bodo sprejeti brez diskriminacije med podjetji v različnih državah članicah in bodo tako prispevali k ohranjanju notranjega trga na področju finančnih storitev. |
| --- | --- |

35.

Na podlagi ocene v skladu z merili, določenimi v tem oddelku, se lahko od bank, ki prejmejo državno pomoč, zahteva, da odprodajo hčerinske družbe ali podružnice, portfelje strank ali poslovne enote, ali da sprejmejo druge tovrstne ukrepe (38), tudi na domačem maloprodajnem trgu prejemnice pomoči. Da bi taki ukrepi pospeševali konkurenco in prispevali k ohranjanju notranjega trga, morajo olajšati vstop konkurentov in čezmejne dejavnosti (39). V skladu z zahtevo po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja bo Komisija take strukturne ukrepe ocenila pozitivno, če bodo sprejeti brez diskriminacije med podjetji v različnih državah članicah in bodo tako prispevali k ohranjanju notranjega trga na področju finančnih storitev.

| 36. | Morda bo potrebna tudi omejitev širjenja banke na nekaterih poslovnih področjih ali geografskih območjih, na primer s tržno naravnanimi ukrepi, kot so posebne kapitalske zahteve, če bi neposredne omejitve širjenja oslabile konkurenco na trgu ali za zmanjšanje moralnega tveganja. Hkrati bo Komisija namenila posebno pozornost potrebi, da se preprečita umik na nacionalne trge in fragmentacija enotnega trga. |
| --- | --- |

36.

Morda bo potrebna tudi omejitev širjenja banke na nekaterih poslovnih področjih ali geografskih območjih, na primer s tržno naravnanimi ukrepi, kot so posebne kapitalske zahteve, če bi neposredne omejitve širjenja oslabile konkurenco na trgu ali za zmanjšanje moralnega tveganja. Hkrati bo Komisija namenila posebno pozornost potrebi, da se preprečita umik na nacionalne trge in fragmentacija enotnega trga.

| 37. | Če se bo iskanje kupca hčerinskih družb oziroma drugih dejavnosti ali sredstev izkazalo za objektivno težavno, bo Komisija podaljšala rok za izvedbo navedenih ukrepov, pod pogojem, da bo predložen zavezujoč časovni načrt za zmanjšanje poslovnih dejavnosti (vključno z ločevanjem poslovnih področij). Vendar pa rok za izvedbo teh ukrepov ne sme biti daljši od petih let. |
| --- | --- |

37.

Če se bo iskanje kupca hčerinskih družb oziroma drugih dejavnosti ali sredstev izkazalo za objektivno težavno, bo Komisija podaljšala rok za izvedbo navedenih ukrepov, pod pogojem, da bo predložen zavezujoč časovni načrt za zmanjšanje poslovnih dejavnosti (vključno z ločevanjem poslovnih področij). Vendar pa rok za izvedbo teh ukrepov ne sme biti daljši od petih let.

| 38. | Komisija bo pri oceni potrebnega obsega strukturnih ukrepov za odpravo izkrivljanja konkurence v danem primeru ob ustreznem upoštevanju načela enakega obravnavanja upoštevala ukrepe, predvidene v primerih, ki istočasno zadevajo iste trge ali dele trgov. |
| --- | --- |

38.

Komisija bo pri oceni potrebnega obsega strukturnih ukrepov za odpravo izkrivljanja konkurence v danem primeru ob ustreznem upoštevanju načela enakega obravnavanja upoštevala ukrepe, predvidene v primerih, ki istočasno zadevajo iste trge ali dele trgov.

Preprečevanje uporabe državne pomoči za financiranje protikonkurenčnega ravnanja

| 39. | Državna pomoč se ne sme uporabljati na škodo konkurentov, ki niso deležni podobne državne pomoči (40). |
| --- | --- |

39.

Državna pomoč se ne sme uporabljati na škodo konkurentov, ki niso deležni podobne državne pomoči (40).

| 40. | Razen v izjemnih primerih iz točke 41 banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti (41). Ta pogoj mora veljati najmanj tri leta, glede na obseg, višino in trajanje pomoči pa lahko velja do konca obdobja prestrukturiranja. |
| --- | --- |

40.

Razen v izjemnih primerih iz točke 41 banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti (41). Ta pogoj mora veljati najmanj tri leta, glede na obseg, višino in trajanje pomoči pa lahko velja do konca obdobja prestrukturiranja.

| 41. | V izjemnih okoliščinah lahko Komisija odobri prevzem (ki ga je treba priglasiti), če je ta sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. Pri prevzemu morajo biti spoštovana načela enakih možnosti za vse potencialne kupce, rezultat pa mora zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnih trgih. |
| --- | --- |

41.

V izjemnih okoliščinah lahko Komisija odobri prevzem (ki ga je treba priglasiti), če je ta sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. Pri prevzemu morajo biti spoštovana načela enakih možnosti za vse potencialne kupce, rezultat pa mora zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnih trgih.

| 42. | Kadar odprodaja in/ali prepoved prevzemov nista primerni, lahko Komisija dovoli, da država članica uvede mehanizem za vračilo sredstev, na primer v obliki dajatve za prejemnice pomoči. To bi omogočilo izterjavo dela pomoči od banke, potem ko je začela ponovno uspešno poslovati. |
| --- | --- |

42.

Kadar odprodaja in/ali prepoved prevzemov nista primerni, lahko Komisija dovoli, da država članica uvede mehanizem za vračilo sredstev, na primer v obliki dajatve za prejemnice pomoči. To bi omogočilo izterjavo dela pomoči od banke, potem ko je začela ponovno uspešno poslovati.

| 43. | Če so banke, ki prejemajo državno pomoč, dolžne izpolnili določene zahteve glede zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu, morajo ta posojila zagotavljati po tržnih pogojih (42). |
| --- | --- |

43.

Če so banke, ki prejemajo državno pomoč, dolžne izpolnili določene zahteve glede zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu, morajo ta posojila zagotavljati po tržnih pogojih (42).

| 44. | Državna pomoč se ne sme uporabiti za ponujanje pogojev, ki jih konkurenčne banke, ki ne prejemajo državne pomoči, ne morejo ponuditi (npr. obrestne mere ali zavarovanje s premoženjem). Vendar pa morajo države članice v primerih, ko omejitve glede določanja cen upravičenke niso primerne, na primer ker bi lahko povzročile zmanjšanje učinkovite konkurence, predlagati druga, ustreznejša sredstva za zagotavljanje učinkovite konkurence, denimo ukrepe, ki olajšujejo vstop na trg. Podobno se banke pri trženju svojih finančnih ponudb ne smejo sklicevati na državno pomoč kot na konkurenčno prednost (43). Glede na obseg, višino in trajanje pomoči morajo te omejitve veljati najmanj tri leta, lahko pa tudi celotno obdobje prestrukturiranja. To zagotavlja močno spodbudo bankam, da čim prej odplačajo državna sredstva. |
| --- | --- |

44.

Državna pomoč se ne sme uporabiti za ponujanje pogojev, ki jih konkurenčne banke, ki ne prejemajo državne pomoči, ne morejo ponuditi (npr. obrestne mere ali zavarovanje s premoženjem). Vendar pa morajo države članice v primerih, ko omejitve glede določanja cen upravičenke niso primerne, na primer ker bi lahko povzročile zmanjšanje učinkovite konkurence, predlagati druga, ustreznejša sredstva za zagotavljanje učinkovite konkurence, denimo ukrepe, ki olajšujejo vstop na trg. Podobno se banke pri trženju svojih finančnih ponudb ne smejo sklicevati na državno pomoč kot na konkurenčno prednost (43). Glede na obseg, višino in trajanje pomoči morajo te omejitve veljati najmanj tri leta, lahko pa tudi celotno obdobje prestrukturiranja. To zagotavlja močno spodbudo bankam, da čim prej odplačajo državna sredstva.

| 45. | Komisija bo proučila tudi stopnjo odprtosti trga in sposobnost sektorja, da prenese propad bank. V svoji splošni oceni lahko Komisija upošteva morebitne zaveze upravičenke ali zaveze države članice glede uvedbe ukrepov (44), ki bi spodbujali bolj zdrave in konkurenčne trge, na primer z olajšanjem vstopa na trg in izstopa z njega. Take pobude bi v ustreznih okoliščinah lahko spremljale druge strukturne ukrepe ali ukrepe glede ravnanja, ki bi jih upravičenka običajno sicer morala izvesti. Komisija lahko zavezo države članice, da bo uvedla mehanizme za reševanje težav bank na zgodnji stopnji, obravnava pozitivno kot element, ki podpira zdrave in konkurenčne trge. |
| --- | --- |

45.

Komisija bo proučila tudi stopnjo odprtosti trga in sposobnost sektorja, da prenese propad bank. V svoji splošni oceni lahko Komisija upošteva morebitne zaveze upravičenke ali zaveze države članice glede uvedbe ukrepov (44), ki bi spodbujali bolj zdrave in konkurenčne trge, na primer z olajšanjem vstopa na trg in izstopa z njega. Take pobude bi v ustreznih okoliščinah lahko spremljale druge strukturne ukrepe ali ukrepe glede ravnanja, ki bi jih upravičenka običajno sicer morala izvesti. Komisija lahko zavezo države članice, da bo uvedla mehanizme za reševanje težav bank na zgodnji stopnji, obravnava pozitivno kot element, ki podpira zdrave in konkurenčne trge.

5.   SPREMLJANJE IN POSTOPKOVNA VPRAŠANJA

| 46. | Da bi preverila, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja, bo Komisija zahtevala redna podrobna poročila. Prvo poročilo bo praviloma treba predložiti Komisiji najpozneje šest mesecev po odobritvi načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

46.

Da bi preverila, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja, bo Komisija zahtevala redna podrobna poročila. Prvo poročilo bo praviloma treba predložiti Komisiji najpozneje šest mesecev po odobritvi načrta prestrukturiranja.

| 47. | Ob priglasitvi načrta prestrukturiranja mora Komisija oceniti, ali je verjetno, da bo načrt omogočil ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja in ustrezno omejevanje izkrivljanja konkurence. Če Komisija resno dvomi o skladnosti načrta prestrukturiranja z zadevnimi zahtevami, mora sprožiti formalni postopek preiskave in s tem dati tretjim osebam možnost, da dajo pripombe o ukrepu, ter tako zagotoviti pregleden in usklajen pristop ob spoštovanju pravil o zaupnosti, ki veljajo v postopkih v zvezi z državno pomočjo (45). |
| --- | --- |

47.

Ob priglasitvi načrta prestrukturiranja mora Komisija oceniti, ali je verjetno, da bo načrt omogočil ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja in ustrezno omejevanje izkrivljanja konkurence. Če Komisija resno dvomi o skladnosti načrta prestrukturiranja z zadevnimi zahtevami, mora sprožiti formalni postopek preiskave in s tem dati tretjim osebam možnost, da dajo pripombe o ukrepu, ter tako zagotoviti pregleden in usklajen pristop ob spoštovanju pravil o zaupnosti, ki veljajo v postopkih v zvezi z državno pomočjo (45).

| 48. | Komisiji pa ni treba sprožiti formalnega postopka preiskave, če je načrt prestrukturiranja popoln in so predlagani ukrepi taki, da Komisija nima nadaljnjih pomislekov glede združljivosti v smislu člena 4(4) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (46). To je zlasti verjetno v primerih, ko je država članica priglasila Komisiji pomoč skupaj z načrtom prestrukturiranja, ki izpolnjuje vse pogoje iz tega sporočila, da bi si zagotovila pravno varnost glede potrebnih naknadnih ukrepov. V takih primerih lahko Komisija sprejme končno odločbo, v kateri ugotovi, da je pomoč za reševanje kot tudi pomoč za prestrukturiranje združljiva na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

48.

Komisiji pa ni treba sprožiti formalnega postopka preiskave, če je načrt prestrukturiranja popoln in so predlagani ukrepi taki, da Komisija nima nadaljnjih pomislekov glede združljivosti v smislu člena 4(4) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (46). To je zlasti verjetno v primerih, ko je država članica priglasila Komisiji pomoč skupaj z načrtom prestrukturiranja, ki izpolnjuje vse pogoje iz tega sporočila, da bi si zagotovila pravno varnost glede potrebnih naknadnih ukrepov. V takih primerih lahko Komisija sprejme končno odločbo, v kateri ugotovi, da je pomoč za reševanje kot tudi pomoč za prestrukturiranje združljiva na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe.

6.   OMEJENO TRAJANJE VELJAVNOSTI SPOROČILA

| 49. | Uporaba tega sporočila je upravičena zaradi trenutne izjemne krize v finančnem sektorju, zato bi moralo biti v veljavi samo v omejenem obdobju. Komisija bo to sporočilo uporabljala za oceno ukrepov pomoči za prestrukturiranje, ki bodo Komisiji priglašeni do vključno 31. decembra 2010. Za nepriglašeno pomoč bo veljalo Obvestilo Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči (47). Komisija bo to sporočilo zato uporabljala pri ocenjevanju združljivosti nepriglašene pomoči, dodeljene do vključno 31. decembra 2010. |
| --- | --- |

49.

Uporaba tega sporočila je upravičena zaradi trenutne izjemne krize v finančnem sektorju, zato bi moralo biti v veljavi samo v omejenem obdobju. Komisija bo to sporočilo uporabljala za oceno ukrepov pomoči za prestrukturiranje, ki bodo Komisiji priglašeni do vključno 31. decembra 2010. Za nepriglašeno pomoč bo veljalo Obvestilo Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči (47). Komisija bo to sporočilo zato uporabljala pri ocenjevanju združljivosti nepriglašene pomoči, dodeljene do vključno 31. decembra 2010.

| 50. | Ob upoštevanju dejstva, da je podlaga tega sporočila člen 87(3)(b) Pogodbe, lahko Komisija ponovno presodi njegovo vsebino in trajanje veljavnosti v skladu z razvojem razmer na trgu, izkušnjami, pridobljenimi pri obravnavanju zadev, in splošnim interesom za ohranjanje finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

50.

Ob upoštevanju dejstva, da je podlaga tega sporočila člen 87(3)(b) Pogodbe, lahko Komisija ponovno presodi njegovo vsebino in trajanje veljavnosti v skladu z razvojem razmer na trgu, izkušnjami, pridobljenimi pri obravnavanju zadev, in splošnim interesom za ohranjanje finančne stabilnosti.

---

(1)  V svojem Sporočilu Evropskemu svetu z dne 4. marca 2009 z naslovom „Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“, COM(2009) 114 konč., je Komisija napovedala program reform za odpravo širših slabosti v regulativnem okviru, ki ureja delovanje finančnih institucij v Skupnosti.

(2)  Sporočilo Komisije – Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize („Sporočilo o bančništvu“) (UL C 270, 25.10.2008, str. 8), Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence („Sporočilo o dokapitalizaciji“) (UL C 10, 15.1.2009, str. 2) in Sporočilo Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti („Sporočilo o oslabljenih sredstvih“) (UL C 72, 26.3.2009, str. 1). Za pregled praks odločanja Komisije glej Statistični pregled državnih pomoči – pomlad 2009, Posebna izdaja o ukrepih državne pomoči v sedanji finančni in gospodarski krizi, COM(2009) 164 konč. z dne 8. aprila 2009.

(3)  Uporaba tega sporočila je omejena na finančne institucije iz Sporočila o bančništvu. Zaradi lažjega razumevanja je v smernicah iz tega sporočila uporabljen izraz „banke“, ki pa se, kadar je primerno, smiselno nanaša tudi na druge finančne institucije.

(4)  Merila in posebne okoliščine, ki določajo obveznost predložitve načrta prestrukturiranja, so bila pojasnjena v Sporočilu o bančništvu, Sporočilu o dokapitalizaciji in Sporočilu o oslabljenih sredstvih. Nanašajo se predvsem, vendar ne izključno, na primere, ko država dokapitalizira banko v težavah ali ko je banka, ki prejme finančno pomoč za oslabljena sredstva, že prejela državno pomoč v kakršni koli obliki, ki prispeva h kritju izgub ali preprečevanju njihovega nastanka (razen sodelovanja v jamstveni shemi) in ki skupaj presega 2 % skupne tveganju prilagojene tehtane aktive banke. Stopnja prestrukturiranja je odvisna od resnosti težav posamezne banke. Če pa je bil dan omejen znesek pomoči bankam, ki so načeloma zdrave, morajo države članice v skladu z navedenimi sporočili (zlasti točko 40 Sporočila o dokapitalizaciji in Prilogo 5 k Sporočilu o oslabljenih sredstvih) Komisiji predložiti poročilo o uporabi državnih sredstev, ki vsebuje vse potrebne informacije za oceno uspešnosti poslovanja banke, uporabe prejetega kapitala in načrta za prenehanje odvisnosti od državne pomoči. Pregled uspešnosti poslovanja mora vključevati profil tveganja in prihodnjo kapitalsko ustreznost teh bank ter oceniti njihove poslovne načrte.

(5)  Tj. pomoči, ki jo je Komisija začasno odobrila kot pomoč za reševanje na podlagi Smernic skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2), ali pomoči, ki je bila začasno odobrena na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe, pa tudi vsake nove pomoči, ki se lahko priglasi kot potrebna za prestrukturiranje. Za oceno pomoči za prestrukturiranje bank v trenutnih razmerah sistemske krize se torej uporablja to sporočilo namesto Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah.

(6)  V preteklosti je Komisija sprejela več odločb o pomoči za prestrukturiranje (združljivi na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe) za banke v težavah na podlagi obsežnega prestrukturiranja, ki je upravičenkam omogočilo, da so ponovno začele dolgoročno uspešno poslovati, ne da bi pomoč pri tem neupravičeno škodila njihovim konkurenčnim podjetjem. Značilne strategije prestrukturiranja so vključevale preusmeritev poslovnih modelov, zaprtje ali odprodajo poslovnih enot, hčerinskih družb ali podružnic, spremembe v upravljanju premoženja, prodajo delujočega podjetja ali razdelitev in prodajo različnih delov podjetja uspešno delujočim konkurenčnim podjetjem. Glej na primer Odločbo Komisije 98/490/ES z dne 20. maja 1998 o pomoči, ki jo je Francija odobrila skupini Crédit Lyonnais, (UL L 221, 8.8.1998, str. 28), Odločbo Komisije 2005/345/ES z dne 18. februarja 2004 o pomoči Nemčije pri prestrukturiranju v korist Bankgesellschaft Berlin AG (UL L 116, 4.5.2005, str. 1), Odločbo Komisije 2009/341/ES z dne 4. junija 2008 o državni pomoči C 9/2008 (prej NN 8/2008, CP 244/2007) Nemčije v korist banke Sachsen LB (UL L 104, 24.4.2009, str. 34) in Statistični pregled državnih pomoči za jesen 2006, COM(2006) 761 konč., str. 28. (http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/2006_autumn_en.pdf), ki vključuje posebno poglavje o pomoči za reševanje in prestrukturiranje.

(7)  Glej tudi sporočilo o prestrukturiranju in zaposlovanju z dne 31. marca 2005 (COM(2005) 120 konč. z dne 31. marca 2005) in dobro prakso glede prestrukturiranja, o kateri so se evropski socialni partnerji dogovorili novembra 2003.

(8)  V skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih.

(9)  V skladu s Sporočilom o bančništvu, Sporočilom o dokapitalizaciji in Sporočilom o oslabljenih sredstvih. Glej točko 4 tega sporočila.

(10)  Če se bankam, ki so načeloma zdrave, odobri omejen znesek pomoči, morajo države članice v skladu s Sporočilom o bančništvu, Sporočilom o dokapitalizaciji in Sporočilom o oslabljenih sredstvih predložiti pregled uspešnosti poslovanja.

(11)  Zlasti v skladu s točko 40 Obvestila o dokapitalizaciji in Prilogo 5 k Sporočilu o oslabljenih sredstvih.

(12)  Kot je pojasnjeno v točki 8 tega sporočila, se načela, ki so podlaga za oddelek 2 in veljajo za načrte prestrukturiranja, po analogiji uporabljajo tudi za preglede uspešnosti poslovanja.

(13)  Okvirni vzorec za načrt prestrukturiranja je predstavljen v prilogi.

(14)  Komisija bo po potrebi pri proučitvi priglašenih načrtov prestrukturiranja pridobila mnenje zunanjega svetovalca, da bo ocenila uspešnost poslovanja, porazdelitev bremena in omejitev izkrivljanja konkurence na najmanjšo možno mero. Prav tako lahko zaprosi nadzornike za potrditev različnih elementov.

(15)  Glej npr. Odločbo Komisije z dne 2. aprila 2008 v zadevi NN 1/2008, Northern Rock (UL C 135, 3.6.2008, str. 21) in Odločbo 2009/341/ES v zadevi C 9/2008 Sachsen LB.

(16)  Glej Odločbo 2009/341/ES v zadevi C 9/2008 Sachsen LB.

(17)  Razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah. Glej Odločbo Komisije z dne 21. oktobra 2008 v zadevi C 10/2008, IKB (še ni objavljena).

(18)  V skladu s Priporočilom Komisije 2009/384/ES z dne 30. aprila 2009 o plačnih politikah v sektorju finančnih storitev (UL L 120, 15.5.2009, str. 22).

(19)  Z izrazom „nujne prodaje“ (ang. „fire sales“) je mišljena prodaja velikih količin aktive po trenutnih nizkih tržnih cenah, kar bi lahko cene na trgu še dodatno znižalo.

(20)  V skladu s prakso Komisije je sprejemljivo trajanje izvedbe načrta prestrukturiranja dve do tri leta.

(21)  Glej tudi točko 20.

(22)  Glej npr. Odločbo 2009/341/ES v zadevi C 9/2008 Sachsen LB.

(23)  Če prodaja ne poteka prek javnega zbiranja ponudb, to samo po sebi ne pomeni, da je kupec prejel pomoč.

(24)  To bi imelo običajno za posledico, da bi bila pomoč dodeljena prodani gospodarski dejavnosti.

(25)  Združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Hytasa [1994], Recueil, str. I-4103, točka 22.

(26)  Glej zadevo C-334/99, Gröditzer Stahlwerke [2003], Recueil, str. I-1139, točka 134 in naslednje ter Odločbo Komisije 2008/719/ES z dne 30. aprila 2008 o državni pomoči št. C 56/2006 (ex NN 77/2006) Bank Burgenland (UL L 239, 6.9.2008, str. 32).

(27)  Glej točke 43 do 50 Sporočila o bančništvu. Da se omogoči takšen pravilen izstop, se lahko pomoč za likvidacijo šteje za združljivo, če je na primer potrebna za začasno dokapitaliziranje premostitvene banke oziroma strukture ali za poplačilo terjatev nekaterih vrst upnikov, če je to upravičeno zaradi ohranjanja finančne stabilnosti. Za primere tovrstne pomoči in pogoje, v katerih se je štela za združljivo, glej Odločbo Komisije z dne 1. oktobra 2008 v zadevi NN 41/2008, Združeno kraljestvo, Pomoč za reševanje banke Bradford & Bingley (UL C 290, 13.11.2008, str. 2) in Odločbo Komisije z dne 5. novembra 2008 v zadevi NN 39/2008, Danska, Pomoč za likvidacijo Roskilde Bank (UL C 12, 17.1.2009, str. 3).

(28)  Glej zadevo T-17/03, Schmitz-Gotha, Zodl. [2006], str. II-1139.

(29)  Kot je opisano v prejšnjih sporočilih Komisije, zlasti v Sporočilu o oslabljenih sredstvih (glej točko 21 in naslednje).

(30)  Komisija je v Sporočilu o bančništvu, Sporočilu o dokapitalizaciji in Sporočilu o oslabljenih sredstvih zagotovila natančna navodila za določanje cene državnih jamstev, dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva. Kolikor se plačuje taka cena, delničarji banke menijo, da je njihov položaj v finančnem smislu oslabljen.

(31)  Sporočilo o oslabljenih sredstvih, točki 24 in 25. Glej tudi oddelek 4 tega sporočila.

(32)  Glej Odločbo Komisije z dne 18. decembra 2008 v zadevi N 615/2008, Bayern LB (UL C 80, 3.4.2009, str. 4). Vendar pa to ne preprečuje bankam, da ne bi izplačale kuponov, če za to obstaja zavezujoča pravna obveznost.

(33)  Glej Sporočilo o oslabljenih sredstvih, točka 31, in niansiran pristop k omejitvam glede izplačil dividend v Sporočilu o dokapitalizaciji, točke 33, 34 in 45, ki odraža dejstvo, da tudi če začasna prepoved izplačila dividend ali kuponov ohrani kapital v banki in povečuje kapitalsko rezervo ter s tem izboljšuje plačilno sposobnost banke, pa lahko po drugi strani ovira dostop banke do zasebnih virov financiranja ali pa vsaj poveča stroške novega financiranja v prihodnosti.

(34)  Glej točko 21.

(35)  Če je Komisija v skladu s Sporočilom o bančništvu, Sporočilom o dokapitalizaciji ali Sporočilom o oslabljenih sredstvih izjemoma odobrila pomoč, ki odstopa od načel, določenih v navedenih sporočilih, potem bo dodatno izkrivljanje konkurence, ki je posledica take pomoči, zahtevalo dodatne strukturne zaščitne ukrepe ali zaščitne ukrepe glede ravnanja bank; glej točko 58 Sporočila o oslabljenih sredstvih.

(36)  Upoštevani bodo zlasti stopnja koncentracije, omejitve zmogljivosti, raven donosnosti, ovire za vstop in širjenje.

(37)  Na primer s spodbujanjem predčasnega odplačila državne pomoči.

(38)  Glej npr. Odločbo Komisije z dne 21. oktobra 2008 v zadevi C10/2008, IKB (še ni objavljena) in Odločbo Komisije z dne 7. maja 2009 v zadevi N 244/2009, Capital injection into Commerzbank, (UL C 147, 27.6.2009, str. 4).

(39)  Opozoriti je treba, da znižanje bilančne vsote zaradi odpisov sredstev, ki se delno nadomestijo z državno pomočjo, ne zmanjšuje dejanske prisotnosti banke na trgu in ga zato pri oceni potrebe po strukturnih ukrepih ni mogoče upoštevati.

(40)  Glej npr. Odločbo Komisije z dne 19. novembra 2008 v zadevi NN 49/2008, NN 50/2008 in NN 45/2008, Jamstva za banko Dexia (še ni objavljena), točka 73, Odločbo Komisije z dne 19. novembra 2008 v zadevi N 574/2008, Jamstva za Fortis Bank (UL C 38, 17.2.2009, str. 2), točka 58, in Odločbo Komisije z dne 3. decembra 2008 v zadevi NN 42/2008, NN 46/2008 in NN 53/A/2008, Pomoč za prestrukturiranje bank Fortis Bank in Fortis Bank Luxemburg (UL C 80, 3.4.2009, str. 7), točka 94. Banki se lahko na primer v določenih okoliščinah prepove, da vlagateljem na drobno predlaga najvišjo obrestno mero, ponujeno na trgu.

(41)  Naj spomnimo, da morajo biti stroški prestrukturiranja omejeni na najnižje potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Glej točko 23.

(42)  Posojila, dana po netržnih pogojih, lahko pomenijo državno pomoč in jih Komisija po priglasitvi lahko odobri, če so združljiva s skupnim trgom, npr. na podlagi Sporočila Komisije – Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi, (UL C 83, 7.4.2009, str. 1).

(43)  Odločba Komisije z dne 12. novembra 2008 v zadevi N 528/2008, ING (UL C 328, 23.12.2008, str. 10), točka 35.

(44)  Glej npr. Odločbo Komisije 2005/418/ES z dne 7. julija 2004 v zvezi z ukrepi pomoči, ki jih Francija dodeljuje podjetju Alstom (UL L 150, 10.6.2005, str. 24), točka 204.

(45)  Sporočilo Komisije C(2003) 4582 z dne 1. decembra 2003 o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči (UL C 297, 9.12.2003, str. 6).

(46)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

(47)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

---

PRILOGA

Vzorec načrta prestrukturiranja

Okvirno kazalo vsebine načrta prestrukturiranja
   (1)

1.   Podatki o finančni instituciji (opis njene strukture itd.)

(opomba: že predložene informacije se lahko ponovno predložijo, vendar jih je treba vključiti v ta dokument in po potrebi posodobiti)

2.   Opis trga in tržni deleži

| 2.1 | Opis glavnih upoštevnih proizvodnih trgov (ločiti je treba vsaj trge storitev za fizične osebe, trge storitev za pravne osebe, kapitalske trge itd.) |
| --- | --- |

2.1

Opis glavnih upoštevnih proizvodnih trgov (ločiti je treba vsaj trge storitev za fizične osebe, trge storitev za pravne osebe, kapitalske trge itd.)

| 2.2 | Izračuni tržnih deležev (npr. znotraj države članice in v Evropi, glede na geografski obseg upoštevnih trgov) |
| --- | --- |

2.2

Izračuni tržnih deležev (npr. znotraj države članice in v Evropi, glede na geografski obseg upoštevnih trgov)

3.   Analiza vzrokov za težave, v katerih se je znašla institucija (notranji dejavniki)

4.   Opis državnega posega in ocena državne pomoči

| 4.1 | Podatki o tem, ali so finančna institucija ali njene hčerinske družbe v preteklosti že prejele pomoč za reševanje ali prestrukturiranje |
| --- | --- |

4.1

Podatki o tem, ali so finančna institucija ali njene hčerinske družbe v preteklosti že prejele pomoč za reševanje ali prestrukturiranje

| 4.2 | Podatki o obliki in višini državne pomoči ali finančne prednosti, povezane s pomočjo. Navesti je treba podatke o vseh državnih pomočeh, prejetih v obliki individualne pomoči ali v okviru sheme v obdobju prestrukturiranja
  (opomba: vse državne pomoči morajo biti upravičene v okviru načrta prestrukturiranja, kot je pojasnjeno v nadaljevanju) |
| --- | --- |

4.2

Podatki o obliki in višini državne pomoči ali finančne prednosti, povezane s pomočjo. Navesti je treba podatke o vseh državnih pomočeh, prejetih v obliki individualne pomoči ali v okviru sheme v obdobju prestrukturiranja

(opomba: vse državne pomoči morajo biti upravičene v okviru načrta prestrukturiranja, kot je pojasnjeno v nadaljevanju)

| 4.3 | Ocena državne pomoči na podlagi pravil o državni pomoči in kvantifikacija zneska pomoči |
| --- | --- |

4.3

Ocena državne pomoči na podlagi pravil o državni pomoči in kvantifikacija zneska pomoči

5.   Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja

5.1   Predstavitev različnih tržnih predpostavk

| 5.1.1 | Izhodiščno stanje na glavnih proizvodnih trgih |
| --- | --- |

5.1.1

Izhodiščno stanje na glavnih proizvodnih trgih

| 5.1.2 | Pričakovani razvoj na glavnih proizvodnih trgih |
| --- | --- |

5.1.2

Pričakovani razvoj na glavnih proizvodnih trgih

5.2   Predstavitev scenarija brez ukrepa

| 5.2.1 | Zahtevana prilagoditev prvotnemu poslovnemu načrtu |
| --- | --- |

5.2.1

Zahtevana prilagoditev prvotnemu poslovnemu načrtu

| 5.2.2 | Pretekli, sedanji in prihodnji kazalniki kapitalske ustreznosti (primarni, sekundarni kapital) |
| --- | --- |

5.2.2

Pretekli, sedanji in prihodnji kazalniki kapitalske ustreznosti (primarni, sekundarni kapital)

5.3   Predstavitev predlagane prihodnje strategije finančne institucije in kako bo ta privedla do uspešnega poslovanja

| 5.3.1 | Izhodiščni položaj in splošni okvir |
| --- | --- |

5.3.1

Izhodiščni položaj in splošni okvir

| 5.3.2 | Posamezni okviri za vsako poslovno področje finančne institucije |
| --- | --- |

5.3.2

Posamezni okviri za vsako poslovno področje finančne institucije

| 5.3.3 | Prilagoditve na spremembe v regulativnem okolju (boljše upravljanje tveganja, večje kapitalske rezerve itd.) |
| --- | --- |

5.3.3

Prilagoditve na spremembe v regulativnem okolju (boljše upravljanje tveganja, večje kapitalske rezerve itd.)

| 5.3.4 | Potrditev glede polnega razkritja oslabljenih sredstev |
| --- | --- |

5.3.4

Potrditev glede polnega razkritja oslabljenih sredstev

| 5.3.5 | Sprememba lastniške strukture, če je primerno |
| --- | --- |

5.3.5

Sprememba lastniške strukture, če je primerno

5.4   Opis in pregled različnih ukrepov, načrtovanih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, njihovih stroškov in posledic za poslovni izid/bilanco stanja

| 5.4.1 | Ukrepi na ravni skupine |
| --- | --- |

5.4.1

Ukrepi na ravni skupine

| 5.4.2 | Ukrepi po posameznih poslovnih področjih |
| --- | --- |

5.4.2

Ukrepi po posameznih poslovnih področjih

| 5.4.3 | Učinek vsakega ukrepa na poslovni izid/bilanco stanja |
| --- | --- |

5.4.3

Učinek vsakega ukrepa na poslovni izid/bilanco stanja

5.5   Opis učinka različnih ukrepov na omejevanje izkrivljanja konkurence (prim. točko 7) glede na njihove stroške in njihove posledice za poslovni izid/bilanco stanja

| 5.5.1 | Ukrepi na ravni skupine |
| --- | --- |

5.5.1

Ukrepi na ravni skupine

| 5.5.2 | Ukrepi po posameznih poslovnih področjih |
| --- | --- |

5.5.2

Ukrepi po posameznih poslovnih področjih

| 5.5.3 | Učinek vsakega ukrepa na poslovni izid/bilanco stanja |
| --- | --- |

5.5.3

Učinek vsakega ukrepa na poslovni izid/bilanco stanja

5.6   Primerjava z drugimi možnostmi in kratka primerjalna ocena ekonomskih in socialnih učinkov na regionalni in nacionalni ravni ter na ravni Skupnosti (podrobnejša ocena je potrebna zlasti, če banka brez pomoči morda ne bi izpolnjevala bonitetnih zahtev)

| 5.6.1 | Druge možnosti: pravilna likvidacija, razdelitev ali pripojitev k drugi banki ter posledice teh možnosti |
| --- | --- |

5.6.1

Druge možnosti: pravilna likvidacija, razdelitev ali pripojitev k drugi banki ter posledice teh možnosti

| 5.6.2 | Splošni ekonomski učinki |
| --- | --- |

5.6.2

Splošni ekonomski učinki

5.7   Časovni okvir za izvedbo različnih ukrepov in končni rok za izvedbo načrta prestrukturiranja v celoti (navedite, če gre za zaupne podatke)

5.8   Opis načrta za odplačilo državne pomoči

| 5.8.1 | Izhodiščne predpostavke načrta za izstop |
| --- | --- |

5.8.1

Izhodiščne predpostavke načrta za izstop

| 5.8.2 | Opis spodbud države za izstop |
| --- | --- |

5.8.2

Opis spodbud države za izstop

| 5.8.3 | Načrtovanje izstopa ali odplačila do polnega odplačila/izstopa |
| --- | --- |

5.8.3

Načrtovanje izstopa ali odplačila do polnega odplačila/izstopa

5.9   Izkazi poslovnega izida/bilance stanja za zadnja tri leta in prihodnjih pet let, vključno z glavnimi finančnimi kazalniki poslovanja in študijo občutljivosti na podlagi najboljšega/najslabšega scenarija

5.9.1   Osnovni scenarij

| 5.9.1.1 | Izkaz poslovnega izida/bilanca stanja na ravni skupine |
| --- | --- |

5.9.1.1

Izkaz poslovnega izida/bilanca stanja na ravni skupine

| 5.9.1.2 | Glavni finančni kazalniki poslovanja na ravni skupine (RAROC kot standard za notranja merila za tveganju prilagojeno donosnost, CIR, ROE itd.) |
| --- | --- |

5.9.1.2

Glavni finančni kazalniki poslovanja na ravni skupine (RAROC kot standard za notranja merila za tveganju prilagojeno donosnost, CIR, ROE itd.)

| 5.9.1.3 | Izkaz poslovnega izida/bilanca stanja po posameznih poslovnih enotah |
| --- | --- |

5.9.1.3

Izkaz poslovnega izida/bilanca stanja po posameznih poslovnih enotah

| 5.9.1.4 | Glavni finančni kazalniki poslovanja po posameznih poslovnih enotah (RAROC kot standard za notranja merila za tveganju prilagojeno donosnost, CIR, ROE itd.) |
| --- | --- |

5.9.1.4

Glavni finančni kazalniki poslovanja po posameznih poslovnih enotah (RAROC kot standard za notranja merila za tveganju prilagojeno donosnost, CIR, ROE itd.)

5.9.2   Najboljši scenarij

| 5.9.2.1 | Izhodiščne predpostavke |
| --- | --- |

5.9.2.1

Izhodiščne predpostavke

| 5.9.2.2 | Izkaz poslovnega izida/bilanca stanja na ravni skupine |
| --- | --- |

5.9.2.2

Izkaz poslovnega izida/bilanca stanja na ravni skupine

| 5.9.2.3 | Glavni finančni kazalniki poslovanja na ravni skupine (RAROC kot standard za notranja merila za tveganju prilagojeno donosnost, CIR, ROE itd.) |
| --- | --- |

5.9.2.3

Glavni finančni kazalniki poslovanja na ravni skupine (RAROC kot standard za notranja merila za tveganju prilagojeno donosnost, CIR, ROE itd.)

5.9.3   Najslabši scenarij – če je bilo opravljeno testiranje izjemnih situacij in/ali če so rezultate testiranja potrdili nacionalni nadzorni organi, bo treba predložiti informacije o metodologijah, parametrih in rezultatih navedenega testiranja (2)

| 5.9.3.1 | Izhodiščne predpostavke |
| --- | --- |

5.9.3.1

Izhodiščne predpostavke

| 5.9.3.2 | Izkaz poslovnega izida/bilanca stanja na ravni skupine |
| --- | --- |

5.9.3.2

Izkaz poslovnega izida/bilanca stanja na ravni skupine

| 5.9.3.3 | Glavni finančni kazalniki poslovanja na ravni skupine (RAROC kot standard za notranja merila za tveganju prilagojeno donosnost, CIR, ROE itd.) |
| --- | --- |

5.9.3.3

Glavni finančni kazalniki poslovanja na ravni skupine (RAROC kot standard za notranja merila za tveganju prilagojeno donosnost, CIR, ROE itd.)

6.   Porazdelitev bremena – prispevek finančne institucije in drugih delničarjev k prestrukturiranju (knjigovodska in ekonomska vrednost deležev)

| 6.1 | Omejitev stroškov prestrukturiranja na potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja |
| --- | --- |

6.1

Omejitev stroškov prestrukturiranja na potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja

| 6.2 | Omejitev višine pomoči (vključiti je treba podatke o morebitnih rezervacijah za omejitev dividend in plačil obresti na podrejeni dolg) |
| --- | --- |

6.2

Omejitev višine pomoči (vključiti je treba podatke o morebitnih rezervacijah za omejitev dividend in plačil obresti na podrejeni dolg)

| 6.3 | Zagotovitev znatnega lastnega prispevka (vključiti je treba podatke o višini prispevka delničarjev in podrejenih upnikov) |
| --- | --- |

6.3

Zagotovitev znatnega lastnega prispevka (vključiti je treba podatke o višini prispevka delničarjev in podrejenih upnikov)

7.   Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

| 7.1 | Utemeljitev obsega ukrepov glede na višino in učinek državne pomoči |
| --- | --- |

7.1

Utemeljitev obsega ukrepov glede na višino in učinek državne pomoči

| 7.2 | Strukturni ukrepi, vključno s predlogom glede časovnega okvira in faz odprodaje aktive oziroma hčerinskih družb/podružnic oziroma drugih ukrepov |
| --- | --- |

7.2

Strukturni ukrepi, vključno s predlogom glede časovnega okvira in faz odprodaje aktive oziroma hčerinskih družb/podružnic oziroma drugih ukrepov

| 7.3 | Zaveze banke glede ravnanja, med drugim, da se pri množičnem trženju ne bo sklicevala na državno pomoč kot na konkurenčno prednost |
| --- | --- |

7.3

Zaveze banke glede ravnanja, med drugim, da se pri množičnem trženju ne bo sklicevala na državno pomoč kot na konkurenčno prednost

8.   Spremljanje (možnost imenovanja skrbnika)

---

(1)  Informacije, potrebne za oceno uspešnosti poslovanja, lahko vključujejo notranje podatke in poročila banke kot tudi poročila, ki jih pripravljajo organi držav članic, vključno z regulativnimi organi, oziroma poročila, pripravljena za te organe.

(2)  Kolikor je mogoče, mora testiranje izjemnih situacij temeljiti na skupnih parametrih, dogovorjenih na ravni Skupnosti (npr. na metodologiji, ki jo je razvil Odbor evropskih bančnih nadzornikov), po potrebi pa se ga prilagodi posebnim okoliščinam v posameznih državah in bankah. Po potrebi se lahko uporabijo tudi obrnjeno testiranje izjemnih situacij ali druge enakovredne metode.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 19.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/21

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. avgusta 2009

2009/C 195/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4101 |
| JPY | japonski jen | 134,12 |
| DKK | danska krona | 7,4433 |
| GBP | funt šterling | 0,85660 |
| SEK | švedska krona | 10,2375 |
| CHF | švicarski frank | 1,5207 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,6735 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,568 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 272,66 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7002 |
| PLN | poljski zlot | 4,1645 |
| RON | romunski leu | 4,2188 |
| TRY | turška lira | 2,1117 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7116 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5606 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,9302 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0985 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0450 |
| KRW | južnokorejski won | 1 762,49 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,3450 |
| CNY | kitajski juan | 9,6365 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3093 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 133,00 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9882 |
| PHP | filipinski peso | 68,047 |
| RUB | ruski rubelj | 45,1050 |
| THB | tajski bat | 48,021 |
| BRL | brazilski real | 2,6281 |
| MXN | mehiški peso | 18,2467 |
| INR | indijska rupija | 68,8060 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4101

JPY

japonski jen

134,12

DKK

danska krona

7,4433

GBP

funt šterling

0,85660

SEK

švedska krona

10,2375

CHF

švicarski frank

1,5207

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,6735

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,568

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

272,66

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7002

PLN

poljski zlot

4,1645

RON

romunski leu

4,2188

TRY

turška lira

2,1117

AUD

avstralski dolar

1,7116

CAD

kanadski dolar

1,5606

HKD

hongkonški dolar

10,9302

NZD

novozelandski dolar

2,0985

SGD

singapurski dolar

2,0450

KRW

južnokorejski won

1 762,49

ZAR

južnoafriški rand

11,3450

CNY

kitajski juan

9,6365

HRK

hrvaška kuna

7,3093

IDR

indonezijska rupija

14 133,00

MYR

malezijski ringit

4,9882

PHP

filipinski peso

68,047

RUB

ruski rubelj

45,1050

THB

tajski bat

48,021

BRL

brazilski real

2,6281

MXN

mehiški peso

18,2467

INR

indijska rupija

68,8060

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 19.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/22

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 195/06

| 1. | Komisija je 12. avgusta 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Dong Naturgas A/S, ki je pod nadzorom Dong Energy A/S („Dong“, Danska), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Kom-Strom AG („Kom-Strom“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. avgusta 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Dong Naturgas A/S, ki je pod nadzorom Dong Energy A/S („Dong“, Danska), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Kom-Strom AG („Kom-Strom“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Dong: iskanje in proizvodnja zemeljskega plina in nafte, proizvodnja energije, trgovanje in trženje energije na Danskem ter v severni Evropi, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Dong: iskanje in proizvodnja zemeljskega plina in nafte, proizvodnja energije, trgovanje in trženje energije na Danskem ter v severni Evropi,

| — | za Kom-Strom: oskrba z energijo (oskrba na debelo in trgovanje) v Nemčiji. |
| --- | --- |

—

za Kom-Strom: oskrba z energijo (oskrba na debelo in trgovanje) v Nemčiji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 19.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/23

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 195/07

| 1. | Komisija je 11. avgusta 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Panasonic Corporation („Panasonic“, Japonska) z javno ponudbo za odkup pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Sanyo Electric Co., Ltd. („Sanyo“, Japonska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 11. avgusta 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Panasonic Corporation („Panasonic“, Japonska) z javno ponudbo za odkup pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Sanyo Electric Co., Ltd. („Sanyo“, Japonska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Panasonic: razvoj, proizvodnja in prodaja avdiovizualnih in komunikacijskih proizvodov, gospodinjskih aparatov, elektronskih komponent in naprav (vključno z baterijami), industrijskih ter drugih proizvodov, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Panasonic: razvoj, proizvodnja in prodaja avdiovizualnih in komunikacijskih proizvodov, gospodinjskih aparatov, elektronskih komponent in naprav (vključno z baterijami), industrijskih ter drugih proizvodov,

| — | za Sanyo: razvoj, proizvodnja in prodaja potrošniških proizvodov, komercialne opreme, elektronskih komponent (vključno z baterijami) ter industrijske opreme za logistiko in vzdrževanje. |
| --- | --- |

—

za Sanyo: razvoj, proizvodnja in prodaja potrošniških proizvodov, komercialne opreme, elektronskih komponent (vključno z baterijami) ter industrijske opreme za logistiko in vzdrževanje.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---