# Uradni list C 312/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 312 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 661. september 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 312

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 661. september 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2023/C 312/01 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2023 | 1 |
| | PRIPOROČILA |
| 2023/C 312/02 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2023 | 13 |
| 2023/C 312/03 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2023 | 22 |
| 2023/C 312/04 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2023 | 31 |
| 2023/C 312/05 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2023 | 38 |
| 2023/C 312/06 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2023 | 49 |
| 2023/C 312/07 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2023 | 58 |
| 2023/C 312/08 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2023 | 67 |
| 2023/C 312/09 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2023 | 77 |
| 2023/C 312/10 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Francije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2023 | 86 |
| 2023/C 312/11 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Hrvaške za leto 2023 | 97 |
| 2023/C 312/12 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2023 | 105 |
| 2023/C 312/13 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2023 | 116 |
| 2023/C 312/14 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Latvije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2023 | 125 |
| 2023/C 312/15 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Litve za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2023 | 135 |
| 2023/C 312/16 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2023 | 145 |
| 2023/C 312/17 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2023 | 155 |
| 2023/C 312/18 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2023 | 167 |
| 2023/C 312/19 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nizozemske za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2023 | 176 |
| 2023/C 312/20 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2023 | 186 |
| 2023/C 312/21 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2023 | 197 |
| 2023/C 312/22 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2023 | 206 |
| 2023/C 312/23 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2023 | 216 |
| 2023/C 312/24 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2023 | 224 |
| 2023/C 312/25 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2023 | 233 |
| 2023/C 312/26 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2023 | 243 |
| 2023/C 312/27 | Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2023 | 252 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2023/C 312/01

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2023

1

PRIPOROČILA

2023/C 312/02

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2023

13

2023/C 312/03

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2023

22

2023/C 312/04

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2023

31

2023/C 312/05

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2023

38

2023/C 312/06

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2023

49

2023/C 312/07

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2023

58

2023/C 312/08

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2023

67

2023/C 312/09

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2023

77

2023/C 312/10

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Francije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2023

86

2023/C 312/11

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Hrvaške za leto 2023

97

2023/C 312/12

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2023

105

2023/C 312/13

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2023

116

2023/C 312/14

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Latvije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2023

125

2023/C 312/15

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Litve za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2023

135

2023/C 312/16

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2023

145

2023/C 312/17

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2023

155

2023/C 312/18

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2023

167

2023/C 312/19

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nizozemske za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2023

176

2023/C 312/20

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2023

186

2023/C 312/21

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2023

197

2023/C 312/22

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2023

206

2023/C 312/23

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2023

216

2023/C 312/24

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2023

224

2023/C 312/25

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2023

233

2023/C 312/26

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2023

243

2023/C 312/27

Priporočilo Sveta z dne 14. julija 2023 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2023

252

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2023

(2023/C 312/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Belgije ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bi bil potreben. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Belgije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Belgije ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bi bil potreben. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Belgije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga ter spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga ter spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Belgija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Belgijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Belgija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Belgija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Belgijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Belgija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Belgija je 30. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Belgije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Belgija je 30. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Belgije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Belgijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Belgije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Belgiji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Belgije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Belgijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Belgije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Belgiji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Belgije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Belgiji zmanjšal s 5,5 % BDP v letu 2021 na 3,9 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 109,1 % BDP konec leta 2021 padel na 105,1 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Belgije, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Belgija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024. |
| --- | --- |

(12)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Belgiji zmanjšal s 5,5 % BDP v letu 2021 na 3,9 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 109,1 % BDP konec leta 2021 padel na 105,1 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Belgije, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Belgija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024.

| (13) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje trošarin za bencinsko gorivo ter znižanje DDV za pogodbe o električni energiji in plinu za stanovanjski sektor, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali razširjeno uporabo socialne tarife za električno energijo in zemeljski plin za ranljiva gospodinjstva, splošne dohodkovne transferje gospodinjstvom neposredno prek njihovih računov za plin in električno energijo (t. i. energetski sveženj), namenske pavšalne transferje (za gospodinjstva, ki uporabljajo kurilno olje, propan ali gorivo v obliki peletov) ter neposredno podporo za pomoč podjetjem, ki se soočajo z naraščajočimi stroški energije. Stroški teh ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer v sektorju električne energije in naftnem sektorju. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 0,9 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 3 % v letu 2021 na 0,5 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje trošarin za bencinsko gorivo ter znižanje DDV za pogodbe o električni energiji in plinu za stanovanjski sektor, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali razširjeno uporabo socialne tarife za električno energijo in zemeljski plin za ranljiva gospodinjstva, splošne dohodkovne transferje gospodinjstvom neposredno prek njihovih računov za plin in električno energijo (t. i. energetski sveženj), namenske pavšalne transferje (za gospodinjstva, ki uporabljajo kurilno olje, propan ali gorivo v obliki peletov) ter neposredno podporo za pomoč podjetjem, ki se soočajo z naraščajočimi stroški energije. Stroški teh ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer v sektorju električne energije in naftnem sektorju. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 0,9 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 3 % v letu 2021 na 0,5 % BDP v letu 2022.

| (14) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Belgija v letu 2022 mehanizem uporabi za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Svet je tudi priporočil, da Belgija ohrani nacionalno financirane naložbe. |
| --- | --- |

(14)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Belgija v letu 2022 mehanizem uporabi za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Svet je tudi priporočil, da Belgija ohrani nacionalno financirane naložbe.

| (15) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala – 2 % BDP. Skladno s priporočilom Sveta je Belgija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,2 % BDP (v letu 2021 so znašali 0,2 % BDP). Učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je bil nevtralen (9). Belgija je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 1,9 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodatni vpliv ukrepov fiskalne politike, ki o bili sprejeti za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic povišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 0,8 % BDP v primerjavi z letom 2021), ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Hkrati so k rasti neto tekočih primarnih odhodkov prispevali tudi naraščajoči tekoči odhodki, zlasti zaradi samodejne indeksacije socialnih prejemkov in plač v javnem sektorju in zaradi drugih strukturno naraščajočih tekočih odhodkov, ki odražajo predvsem staranja prebivalstva. Ta znaten ekspanzivni učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov je bil torej le delno posledica ukrepov za obravnavanje gospodarskih in socialnih posledic povišanja cen energije ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine. Belgija zato ni zadostno omejila rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala – 2 % BDP. Skladno s priporočilom Sveta je Belgija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,2 % BDP (v letu 2021 so znašali 0,2 % BDP). Učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je bil nevtralen (9). Belgija je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 1,9 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodatni vpliv ukrepov fiskalne politike, ki o bili sprejeti za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic povišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 0,8 % BDP v primerjavi z letom 2021), ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Hkrati so k rasti neto tekočih primarnih odhodkov prispevali tudi naraščajoči tekoči odhodki, zlasti zaradi samodejne indeksacije socialnih prejemkov in plač v javnem sektorju in zaradi drugih strukturno naraščajočih tekočih odhodkov, ki odražajo predvsem staranja prebivalstva. Ta znaten ekspanzivni učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov je bil torej le delno posledica ukrepov za obravnavanje gospodarskih in socialnih posledic povišanja cen energije ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine. Belgija zato ni zadostno omejila rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1 %, v letu 2024 pa za 1,7 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 se pričakuje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,2 %, v letu 2024 pa za 1,4 %. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1 %, v letu 2024 pa za 1,7 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 se pričakuje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,2 %, v letu 2024 pa za 1,4 %.

| (17) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 5,1 % BDP. Povečanje v letu 2023 je predvsem posledica vse večje stalne trenutne porabe, zlasti zaradi samodejne indeksacije socialnih prejemkov in plač v javnem sektorju in zaradi staranja prebivalstva, proračunskega učinka začasnega zmanjšanja prispevkov podjetij za socialno varnost v prvi polovici leta 2023 ter reforme obdavčitve energentov na ravni gospodinjstev, ki povečuje primanjkljaj. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 105,1 % konec leta 2022 na 106,7 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 5 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. V spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 je predviden nekoliko manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 106 % konec leta 2023. Ta razlika je posledica nekoliko višjega predvidenega nominalnega BDP v letu 2023 v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 5,1 % BDP. Povečanje v letu 2023 je predvsem posledica vse večje stalne trenutne porabe, zlasti zaradi samodejne indeksacije socialnih prejemkov in plač v javnem sektorju in zaradi staranja prebivalstva, proračunskega učinka začasnega zmanjšanja prispevkov podjetij za socialno varnost v prvi polovici leta 2023 ter reforme obdavčitve energentov na ravni gospodinjstev, ki povečuje primanjkljaj. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 105,1 % konec leta 2022 na 106,7 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 5 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. V spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 je predviden nekoliko manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 106 % konec leta 2023. Ta razlika je posledica nekoliko višjega predvidenega nominalnega BDP v letu 2023 v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023.

| (18) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti znižanje trošarin za bencinsko gorivo, ki se je končalo 31. marca 2023, znižanje DDV za pogodbe o električni energiji in plinu za stanovanjski sektor, razširitev uporabe socialne tarife za energente, energetski sveženj, namenske pavšalne transferje (za gospodinjstva, ki uporabljajo druge vire ogrevanja kot plin in električno energijo) ter neposredno podporo za pomoč podjetjem, ki se soočajo z naraščajočimi stroški energije. Stroški teh ukrepov so še naprej delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer z davki v sektorju električne energije in naftnem sektorju, ki so bili uvedeni leta 2022, ter z davkom za operaterja mednarodnega plinskega sistema (Fluxys) iz leta 2023. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,4 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, čeprav jih veliko ohranja cenovni signal za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,2 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi v primerjavi z letom 2022 ostali nespremenjeni. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,5 % BDP |
| --- | --- |

(18)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti znižanje trošarin za bencinsko gorivo, ki se je končalo 31. marca 2023, znižanje DDV za pogodbe o električni energiji in plinu za stanovanjski sektor, razširitev uporabe socialne tarife za energente, energetski sveženj, namenske pavšalne transferje (za gospodinjstva, ki uporabljajo druge vire ogrevanja kot plin in električno energijo) ter neposredno podporo za pomoč podjetjem, ki se soočajo z naraščajočimi stroški energije. Stroški teh ukrepov so še naprej delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer z davki v sektorju električne energije in naftnem sektorju, ki so bili uvedeni leta 2022, ter z davkom za operaterja mednarodnega plinskega sistema (Fluxys) iz leta 2023. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,4 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, čeprav jih veliko ohranja cenovni signal za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,2 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi v primerjavi z letom 2022 ostali nespremenjeni. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,5 % BDP

| (19) | Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Belgiji priporočil, naj v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Belgija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Belgiji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(19)

Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Belgiji priporočil, naj v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Belgija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Belgiji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (20) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 1,1 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,7 % BDP. To vključuje za 0,1 % BDP nižje stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije. Zato rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov nad srednjeročno potencialno rastjo BDP ni posledica ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je tudi posledica trajnega poviševanja plač v javnem sektorju in socialnih prejemkov (zaradi njihove indeksacije), strukturne rasti tekočih odhodkov zaradi staranja prebivalstva, reforme obdavčitve pogodb o energiji v stanovanjskem sektorju ter začasnega zmanjšanja socialnih prispevkov podjetij v prvi polovici leta 2023. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,3 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke (13). Zato Belgija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, prav tako pa namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, na primer naložbenih projektov za prenovo stavb, trajnostno mobilnost in razogljičenje energetskega sektorja, in ključnih naložb za pospešitev digitalnega prehoda, vključno z digitalizacijo javne uprave, spodbujanjem digitalne vključenosti in krepitvijo kibernetske varnosti, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 1,1 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,7 % BDP. To vključuje za 0,1 % BDP nižje stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije. Zato rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov nad srednjeročno potencialno rastjo BDP ni posledica ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je tudi posledica trajnega poviševanja plač v javnem sektorju in socialnih prejemkov (zaradi njihove indeksacije), strukturne rasti tekočih odhodkov zaradi staranja prebivalstva, reforme obdavčitve pogodb o energiji v stanovanjskem sektorju ter začasnega zmanjšanja socialnih prispevkov podjetij v prvi polovici leta 2023. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,3 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke (13). Zato Belgija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, prav tako pa namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, na primer naložbenih projektov za prenovo stavb, trajnostno mobilnost in razogljičenje energetskega sektorja, in ključnih naložb za pospešitev digitalnega prehoda, vključno z digitalizacijo javne uprave, spodbujanjem digitalne vključenosti in krepitvijo kibernetske varnosti, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 4,2 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža tudi odpravo začasnih podpornih ukrepov, ki so bili sprejeti v razmerah naraščajočih cen energije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 107,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,7 % BDP. To presega primanjkljaj, predviden v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, ki v tem programu še niso določeni in katerih učinek znaša 0,2 % BDP (zato niso upoštevani v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023), in manj optimistične projekcije glede prihodkov države, zlasti kar zadeva davke od dohodkov pravnih oseb. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 107,3 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(21)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 4,2 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža tudi odpravo začasnih podpornih ukrepov, ki so bili sprejeti v razmerah naraščajočih cen energije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 107,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,7 % BDP. To presega primanjkljaj, predviden v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, ki v tem programu še niso določeni in katerih učinek znaša 0,2 % BDP (zato niso upoštevani v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023), in manj optimistične projekcije glede prihodkov države, zlasti kar zadeva davke od dohodkov pravnih oseb. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 107,3 % BDP konec leta 2024.

| (22) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija trenutno predvideva popolno postopno opuščanje energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(22)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija trenutno predvideva popolno postopno opuščanje energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (23) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,7 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 2 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,4 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024. |
| --- | --- |

(23)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,7 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 2 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,4 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024.

| (24) | Ob predpostavki nespremenjenih politik je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 predvideno, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,7 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti. |
| --- | --- |

(24)

Ob predpostavki nespremenjenih politik je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 predvideno, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,7 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti.

| (25) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale z 2,9 % BDP v letu 2023 na 3,1 % BDP v letu 2024. Večje naložbe odražajo večje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo projekt fiskalne reforme sistema davkov in socialnih prejemkov, da bi se spodbudili zaposlovanje in gospodarske dejavnosti ter s tem prispevalo k vzdržnosti javnih financ, ter pokojninsko reformo (kot je predvideno v načrtu za okrevanje in odpornost), da bi se izboljšala finančna vzdržnost pokojninskega sistema. Poleg tega je cilj načrta za okrevanje in odpornost povečati prizadevanja za okrepitev javnih naložb, da bi se pospešil zeleni in digitalni prehod, med drugim z izvajanjem tega načrta. |
| --- | --- |

(25)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale z 2,9 % BDP v letu 2023 na 3,1 % BDP v letu 2024. Večje naložbe odražajo večje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo projekt fiskalne reforme sistema davkov in socialnih prejemkov, da bi se spodbudili zaposlovanje in gospodarske dejavnosti ter s tem prispevalo k vzdržnosti javnih financ, ter pokojninsko reformo (kot je predvideno v načrtu za okrevanje in odpornost), da bi se izboljšala finančna vzdržnost pokojninskega sistema. Poleg tega je cilj načrta za okrevanje in odpornost povečati prizadevanja za okrepitev javnih naložb, da bi se pospešil zeleni in digitalni prehod, med drugim z izvajanjem tega načrta.

| (26) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 3,3 % BDP v letu 2025 in na 2,9 % do leta 2026. Tako naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2026 zmanjšal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 107,1 % konec leta 2024 na 107,8 % konec leta 2026. |
| --- | --- |

(26)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 3,3 % BDP v letu 2025 in na 2,9 % do leta 2026. Tako naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2026 zmanjšal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 107,1 % konec leta 2024 na 107,8 % konec leta 2026.

| (27) | Belgija se sooča z velikimi izzivi na področju vzdržnosti javnih financ. Ti izzivi so povezani z visoko ravnjo javnega dolga in pričakovanim poslabšanjem učinka odhodkov, povezanih s starostjo, na javne finance ob nespremenjenih politikah in hitrem staranju prebivalstva. V poročilu Komisije o staranju prebivalstva za leto 2021 je napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem, za 3,6 odstotne točke BDP do leta 2040 in za 5,4 odstotne točke BDP do leta 2070, predvsem zaradi odhodkov za pokojnine in dolgotrajno oskrbo. Odhodki za pokojnine naj bi se v obdobju 2019–2070 povečali za 3 odstotne točke BDP v primerjavi z 0,1 odstotne točke BDP, ki je povprečje v euroobmočju. V primeru Belgije bi bila večina predvidenega povečanja dosežena že do leta 2040, ko bi se odhodki za pokojnine povečali za 2,7 odstotne točke BDP, in sicer na 14,9 % BDP. Načrt Belgije za okrevanje in odpornost vključuje pokojninsko reformo, ki naj bi pripomogla k obravnavanju tega izziva, pa tudi druge cilje, kot so izboljšanje socialne vzdržnosti sistema, spodbujanje oseb, da ostanejo aktivne na trgu dela tudi po tem, ko izpolnijo pogoje za predčasno upokojitev, ter zagotavljanje boljše konvergence med pokojninskimi sistemi in znotraj njih. Javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo so leta 2019 znašali 2,2 % BDP (povprečje Unije je 1,7 %), zaradi česar je Belgija ena od držav z najvišjimi odhodki za dolgotrajno oskrbo v Uniji. Glede na osnovni scenarij naj bi se odhodki za dolgotrajno oskrbo do leta 2070 dodatno povečali na 4,3 % BDP. Po najbolj negativnih scenarijih pa bi se lahko ti odhodki povečali na 6,0 % BDP (16). Dokazi kažejo na morebitno presežno uporabo bivalne oskrbe in na nepotrebno ali prezgodnjo institucionalizacijo starejših oseb. Razpoložljivi podatki kažejo, da je število starejših oseb, ki so po nepotrebnem ali vsaj prezgodaj nameščene v socialno-varstvene domove, še vedno visoko, čeprav v zadnjem desetletju upada. Glede na podatke je delež takih posameznikov velik zlasti v Bruslju in Valoniji. Zvezni subjekti, na katere je bila leta 2019 prenesena pristojnost za dolgotrajno oskrbo, so začeli izvajati reforme za izboljšanje stroškovno učinkovite uporabe različnih ustanov za oskrbo, zlasti da bi se preprečila in upočasnila nepotrebna ali prezgodnja institucionalizacija. Vendar se te reforme ne osredotočajo dovolj na reševanje izziva na področju vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(27)

Belgija se sooča z velikimi izzivi na področju vzdržnosti javnih financ. Ti izzivi so povezani z visoko ravnjo javnega dolga in pričakovanim poslabšanjem učinka odhodkov, povezanih s starostjo, na javne finance ob nespremenjenih politikah in hitrem staranju prebivalstva. V poročilu Komisije o staranju prebivalstva za leto 2021 je napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem, za 3,6 odstotne točke BDP do leta 2040 in za 5,4 odstotne točke BDP do leta 2070, predvsem zaradi odhodkov za pokojnine in dolgotrajno oskrbo. Odhodki za pokojnine naj bi se v obdobju 2019–2070 povečali za 3 odstotne točke BDP v primerjavi z 0,1 odstotne točke BDP, ki je povprečje v euroobmočju. V primeru Belgije bi bila večina predvidenega povečanja dosežena že do leta 2040, ko bi se odhodki za pokojnine povečali za 2,7 odstotne točke BDP, in sicer na 14,9 % BDP. Načrt Belgije za okrevanje in odpornost vključuje pokojninsko reformo, ki naj bi pripomogla k obravnavanju tega izziva, pa tudi druge cilje, kot so izboljšanje socialne vzdržnosti sistema, spodbujanje oseb, da ostanejo aktivne na trgu dela tudi po tem, ko izpolnijo pogoje za predčasno upokojitev, ter zagotavljanje boljše konvergence med pokojninskimi sistemi in znotraj njih. Javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo so leta 2019 znašali 2,2 % BDP (povprečje Unije je 1,7 %), zaradi česar je Belgija ena od držav z najvišjimi odhodki za dolgotrajno oskrbo v Uniji. Glede na osnovni scenarij naj bi se odhodki za dolgotrajno oskrbo do leta 2070 dodatno povečali na 4,3 % BDP. Po najbolj negativnih scenarijih pa bi se lahko ti odhodki povečali na 6,0 % BDP (16). Dokazi kažejo na morebitno presežno uporabo bivalne oskrbe in na nepotrebno ali prezgodnjo institucionalizacijo starejših oseb. Razpoložljivi podatki kažejo, da je število starejših oseb, ki so po nepotrebnem ali vsaj prezgodaj nameščene v socialno-varstvene domove, še vedno visoko, čeprav v zadnjem desetletju upada. Glede na podatke je delež takih posameznikov velik zlasti v Bruslju in Valoniji. Zvezni subjekti, na katere je bila leta 2019 prenesena pristojnost za dolgotrajno oskrbo, so začeli izvajati reforme za izboljšanje stroškovno učinkovite uporabe različnih ustanov za oskrbo, zlasti da bi se preprečila in upočasnila nepotrebna ali prezgodnja institucionalizacija. Vendar se te reforme ne osredotočajo dovolj na reševanje izziva na področju vzdržnosti javnih financ.

| (28) | Kljub nedavnim reformam je davčni primež (socialni prispevki in obdavčitev dohodkov od dela) v Belgiji še vedno precej nad povprečjem Unije na vseh ravneh plač, razen za zaposlene z zelo nizkimi dohodki (50 % povprečja), kar lahko odvrača od dela. Uvedeni so bili nekateri ukrepi za povečanje neto dohodka zaposlenih z nizkimi dohodki, kot so dodatek za zaposlitev (Flandrija) in dajatve socialne varnosti za dolgotrajno brezposelne ali za medregionalno mobilnost (zvezna raven). Vendar ti ukrepi tudi dodatno zvišujejo visoko mejno davčno stopnjo za osebe z nižjimi srednjimi dohodki („past nizkih plač“), kar lahko odvrača naložbe v vseživljenjsko učenje in poveča število opravljenih delovnih ur. Nadomestila za brezposelnost so časovno neomejena in pri dolgotrajno brezposelnih niso vezana na materialni položaj. Poleg tega je več negotovinskih socialnih prejemkov vezanih na status brezposelnosti upravičencev, kar bi lahko prispevalo k obstoječim pastem neaktivnosti, brezposelnosti in nizkih plač. Z obsežnim pregledom sistema socialnih prejemkov in nadomestil bi se povečala njegova preglednost v smislu spodbud za delo in bi se lahko prispevalo k povečanju učinkovitosti aktivacijskih politik. |
| --- | --- |

(28)

Kljub nedavnim reformam je davčni primež (socialni prispevki in obdavčitev dohodkov od dela) v Belgiji še vedno precej nad povprečjem Unije na vseh ravneh plač, razen za zaposlene z zelo nizkimi dohodki (50 % povprečja), kar lahko odvrača od dela. Uvedeni so bili nekateri ukrepi za povečanje neto dohodka zaposlenih z nizkimi dohodki, kot so dodatek za zaposlitev (Flandrija) in dajatve socialne varnosti za dolgotrajno brezposelne ali za medregionalno mobilnost (zvezna raven). Vendar ti ukrepi tudi dodatno zvišujejo visoko mejno davčno stopnjo za osebe z nižjimi srednjimi dohodki („past nizkih plač“), kar lahko odvrača naložbe v vseživljenjsko učenje in poveča število opravljenih delovnih ur. Nadomestila za brezposelnost so časovno neomejena in pri dolgotrajno brezposelnih niso vezana na materialni položaj. Poleg tega je več negotovinskih socialnih prejemkov vezanih na status brezposelnosti upravičencev, kar bi lahko prispevalo k obstoječim pastem neaktivnosti, brezposelnosti in nizkih plač. Z obsežnim pregledom sistema socialnih prejemkov in nadomestil bi se povečala njegova preglednost v smislu spodbud za delo in bi se lahko prispevalo k povečanju učinkovitosti aktivacijskih politik.

| (29) | Obsežna uporaba davčnih odhodkov, deloma za izravnavo visokih davčnih stopenj, povzroča neučinkovitosti ter običajno spodbuja nekatere vrste prejemkov in odhodkov. To povzroča izkrivljanja na gospodarskem, socialnem in okoljskem področju. Posebne sheme, kot so boni za prehrano, subvencije za prevoz na delo ali oprostitev plačila davčnega odtegljaja za nadurno delo, delo na področju raziskav in razvoja ter nočno/izmensko delo, močno bremenijo proračun, ugotovljeno pa je bilo tudi, da povzročajo neučinkovitosti. Nekatere davčne olajšave pri dohodnini (npr. olajšava za bone za storitve) nesorazmerno koristijo zaposlenim z visokimi dohodki. Še vedno obstajajo davčne spodbude za naložbe v nepremičnine na zvezni ravni (katastrske vrednosti, pri katerih je podcenjen dejanski dohodek od najemnin, odbitek obresti za sekundarna stanovanjska posojila) in na regionalni ravni (chèque-habitat v Valoniji). Te davčne spodbude izkrivljajo dodeljevanje sredstev in bi lahko povzročile z davki pogojene prevelike naložbe v nekatere vrste sredstev. Povečale so se okolju škodljive subvencije, povezane z davki. Znižanje stopnje DDV za električno energijo in plin za stanovanjske pogodbe sicer zagotavlja podporo gospodinjstvom, vendar dolgoročno še naprej spodbuja fosilna goriva ter odvrača od nadaljnje diverzifikacije in varčevanja z energijo. Ob vse večjih težavah zaradi prometnih zastojev in onesnaženosti zraka se še vedno zdi, da se davki na promet in onesnaževanje premalo uporabljajo. Pričakuje se, da se bodo z morebitnim sprejetjem in izvajanjem širše davčne reforme, ki jo namerava vlada postopoma uvesti do leta 2024, zmanjšali davčna obremenitev dela in nekatera izkrivljanja. |
| --- | --- |

(29)

Obsežna uporaba davčnih odhodkov, deloma za izravnavo visokih davčnih stopenj, povzroča neučinkovitosti ter običajno spodbuja nekatere vrste prejemkov in odhodkov. To povzroča izkrivljanja na gospodarskem, socialnem in okoljskem področju. Posebne sheme, kot so boni za prehrano, subvencije za prevoz na delo ali oprostitev plačila davčnega odtegljaja za nadurno delo, delo na področju raziskav in razvoja ter nočno/izmensko delo, močno bremenijo proračun, ugotovljeno pa je bilo tudi, da povzročajo neučinkovitosti. Nekatere davčne olajšave pri dohodnini (npr. olajšava za bone za storitve) nesorazmerno koristijo zaposlenim z visokimi dohodki. Še vedno obstajajo davčne spodbude za naložbe v nepremičnine na zvezni ravni (katastrske vrednosti, pri katerih je podcenjen dejanski dohodek od najemnin, odbitek obresti za sekundarna stanovanjska posojila) in na regionalni ravni (chèque-habitat v Valoniji). Te davčne spodbude izkrivljajo dodeljevanje sredstev in bi lahko povzročile z davki pogojene prevelike naložbe v nekatere vrste sredstev. Povečale so se okolju škodljive subvencije, povezane z davki. Znižanje stopnje DDV za električno energijo in plin za stanovanjske pogodbe sicer zagotavlja podporo gospodinjstvom, vendar dolgoročno še naprej spodbuja fosilna goriva ter odvrača od nadaljnje diverzifikacije in varčevanja z energijo. Ob vse večjih težavah zaradi prometnih zastojev in onesnaženosti zraka se še vedno zdi, da se davki na promet in onesnaževanje premalo uporabljajo. Pričakuje se, da se bodo z morebitnim sprejetjem in izvajanjem širše davčne reforme, ki jo namerava vlada postopoma uvesti do leta 2024, zmanjšali davčna obremenitev dela in nekatera izkrivljanja.

| (30) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Belgijski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav z vedno večjim tveganjem zamud. Belgija še ni predložila zahtevka za plačilo. Da bi se omogočilo hitro in dosledno izvajanje, bo potrebno učinkovito upravljanje. Načrt za okrevanje in odpornost naj bi bil dopolnjen leta 2023, da bi se vanj med drugim vključilo poglavje REPowerEU, pri čemer bi se upoštevala najvišja dodelitev nepovratnih sredstev iz mehanizma Belgiji, popravljena navzdol. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Belgije na področju energije in zelenega prehoda. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Belgija 31. marca 2023 izrazila namero, da v okviru mehanizma zaprosi za 1 024 900 000 EUR dodatne podpore v obliki posojila. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Belgijski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav z vedno večjim tveganjem zamud. Belgija še ni predložila zahtevka za plačilo. Da bi se omogočilo hitro in dosledno izvajanje, bo potrebno učinkovito upravljanje. Načrt za okrevanje in odpornost naj bi bil dopolnjen leta 2023, da bi se vanj med drugim vključilo poglavje REPowerEU, pri čemer bi se upoštevala najvišja dodelitev nepovratnih sredstev iz mehanizma Belgiji, popravljena navzdol. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Belgije na področju energije in zelenega prehoda. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Belgija 31. marca 2023 izrazila namero, da v okviru mehanizma zaprosi za 1 024 900 000 EUR dodatne podpore v obliki posojila. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (31) | Komisija je leta 2022 odobrila vse programske dokumente Belgije za kohezijsko politiko, razen glede Evropskega sklada za regionalni razvoj za regijo Bruselj – glavno mesto, ki so bili sprejeti leta 2023. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Belgiji. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je leta 2022 odobrila vse programske dokumente Belgije za kohezijsko politiko, razen glede Evropskega sklada za regionalni razvoj za regijo Bruselj – glavno mesto, ki so bili sprejeti leta 2023. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Belgiji.

| (32) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Belgija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z njenim trgom dela, izobraževalnim sistemom, energetsko politiko in zelenim prehodom. Stopnja prostih delovnih mest v Belgiji je trenutno med najvišjimi v Uniji, delodajalci pa vse težje dobijo delavce z ustreznimi spretnostmi. Vendar so regionalne razlike v udeležbi na trgu dela precejšnje. Delovne sile močno primanjkuje v nizko- in visokokvalificiranih poklicih, pri čemer se s pomanjkanjem soočajo v več sektorjih, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, strokovnimi, tehničnimi in znanstvenimi delovnimi mesti, gostinstvom ter zdravstvenim varstvom. Število diplomantov, zlasti žensk, na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (STEM) ostaja nizko, njihov delež pa se kljub namenskim akcijskim načrtom na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike le počasi povečuje. Neskladje v spretnostih je tudi posledica nizke udeležbe v izobraževanju odraslih. Sedanje spodbude za izobraževanje odraslih morda ne bodo dosegle nizko izobraženih oseb, ki bi jim izpopolnjevanje lahko omogočilo boljše zaposlitvene možnosti. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Odpravljanje pomanjkanja delovne sile ter neskladij v spretnostih je ključni vzvod za uvajanje digitalne preobrazbe in omogočanje zelenega prehoda, pa tudi za doseganje krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja in spretnosti do leta 2030. |
| --- | --- |

(32)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Belgija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z njenim trgom dela, izobraževalnim sistemom, energetsko politiko in zelenim prehodom. Stopnja prostih delovnih mest v Belgiji je trenutno med najvišjimi v Uniji, delodajalci pa vse težje dobijo delavce z ustreznimi spretnostmi. Vendar so regionalne razlike v udeležbi na trgu dela precejšnje. Delovne sile močno primanjkuje v nizko- in visokokvalificiranih poklicih, pri čemer se s pomanjkanjem soočajo v več sektorjih, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, strokovnimi, tehničnimi in znanstvenimi delovnimi mesti, gostinstvom ter zdravstvenim varstvom. Število diplomantov, zlasti žensk, na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (STEM) ostaja nizko, njihov delež pa se kljub namenskim akcijskim načrtom na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike le počasi povečuje. Neskladje v spretnostih je tudi posledica nizke udeležbe v izobraževanju odraslih. Sedanje spodbude za izobraževanje odraslih morda ne bodo dosegle nizko izobraženih oseb, ki bi jim izpopolnjevanje lahko omogočilo boljše zaposlitvene možnosti. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Odpravljanje pomanjkanja delovne sile ter neskladij v spretnostih je ključni vzvod za uvajanje digitalne preobrazbe in omogočanje zelenega prehoda, pa tudi za doseganje krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja in spretnosti do leta 2030.

| (33) | Poleg zmanjšanja odvračanja od dela zaradi sistema davkov in socialnih prejemkov bi lahko tudi učinkovitejši in bolj ciljno usmerjeni ukrepi pripomogli k sprostitvi velikega neizkoriščenega potenciala delovne sile ter ublažili vse večje pomanjkanje delovne sile in spretnosti. Prikrajšane skupine, vključno z invalidi ali osebami z nizko stopnjo izobrazbe ali migrantskim ozadjem, so manj vključene na trg dela. Stopnja prehajanja z brezposelnosti ali neaktivnosti na zaposlitev je v povprečju nizka. To kaže, da je še vedno mogoče okrepiti učinkovitost aktivnih politik zaposlovanja, zlasti z bolj sistematičnim ocenjevanjem in integriranimi potmi za iskalce zaposlitve, ki se soočajo s številnimi ovirami pri iskanju zaposlitve. Za nadaljnje povišanje stopnje delovne aktivnosti bo treba izvajati tudi politike za spodbujanje ponovne vključitve delavcev, ki so na dolgotrajnem bolniškem dopustu, zlasti zaradi izgorelosti in depresije (25 % primerov), in katerih število zdaj znatno presega število brezposelnih. |
| --- | --- |

(33)

Poleg zmanjšanja odvračanja od dela zaradi sistema davkov in socialnih prejemkov bi lahko tudi učinkovitejši in bolj ciljno usmerjeni ukrepi pripomogli k sprostitvi velikega neizkoriščenega potenciala delovne sile ter ublažili vse večje pomanjkanje delovne sile in spretnosti. Prikrajšane skupine, vključno z invalidi ali osebami z nizko stopnjo izobrazbe ali migrantskim ozadjem, so manj vključene na trg dela. Stopnja prehajanja z brezposelnosti ali neaktivnosti na zaposlitev je v povprečju nizka. To kaže, da je še vedno mogoče okrepiti učinkovitost aktivnih politik zaposlovanja, zlasti z bolj sistematičnim ocenjevanjem in integriranimi potmi za iskalce zaposlitve, ki se soočajo s številnimi ovirami pri iskanju zaposlitve. Za nadaljnje povišanje stopnje delovne aktivnosti bo treba izvajati tudi politike za spodbujanje ponovne vključitve delavcev, ki so na dolgotrajnem bolniškem dopustu, zlasti zaradi izgorelosti in depresije (25 % primerov), in katerih število zdaj znatno presega število brezposelnih.

| (34) | V zvezi s pomanjkanjem delovne sile ter neskladji v spretnostih obstajajo pomisleki glede učinkovitosti, vključevalnosti in pravičnosti izobraževalnih sistemov, tudi zaradi visokih javnofinančnih odhodkov za izobraževanje. Vrzel v rezultatih izobraževanja je tesno povezana s socialno-ekonomskim in migrantskim ozadjem učencev ter je med največjimi v Uniji, kar povzroča neenakosti v izobraževanju. Ključnega pomena bosta povečanje privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter njegove ustreznosti za potrebe trga dela. Okrepitev učiteljskega poklica z zagotavljanjem boljšega usposabljanja in stalnega strokovnega izpopolnjevanja za učitelje ter z razvojem prožnejših in privlačnejših poklicnih poti bi pripomogla k zmanjšanju vse večjega pomanjkanja usposobljenih učiteljev, zaradi katerega bi se lahko še povečale obstoječe neenakosti v izobraževanju. Nedavno so bili sprejeti oziroma se načrtujejo nekateri ukrepi za okrepitev učiteljskega poklica. Bistveno bo, da se ti ukrepi nadaljujejo ter da se spremljata njihovo izvajanje in učinek. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi s pomanjkanjem delovne sile ter neskladji v spretnostih obstajajo pomisleki glede učinkovitosti, vključevalnosti in pravičnosti izobraževalnih sistemov, tudi zaradi visokih javnofinančnih odhodkov za izobraževanje. Vrzel v rezultatih izobraževanja je tesno povezana s socialno-ekonomskim in migrantskim ozadjem učencev ter je med največjimi v Uniji, kar povzroča neenakosti v izobraževanju. Ključnega pomena bosta povečanje privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter njegove ustreznosti za potrebe trga dela. Okrepitev učiteljskega poklica z zagotavljanjem boljšega usposabljanja in stalnega strokovnega izpopolnjevanja za učitelje ter z razvojem prožnejših in privlačnejših poklicnih poti bi pripomogla k zmanjšanju vse večjega pomanjkanja usposobljenih učiteljev, zaradi katerega bi se lahko še povečale obstoječe neenakosti v izobraževanju. Nedavno so bili sprejeti oziroma se načrtujejo nekateri ukrepi za okrepitev učiteljskega poklica. Bistveno bo, da se ti ukrepi nadaljujejo ter da se spremljata njihovo izvajanje in učinek.

| (35) | Približno 70 % bruto domače porabe energije v Belgiji je pokritih z uvozom fosilnih goriv. Nafta je leta 2021 predstavljala 45 % mešanice energijskih virov v Belgiji, zemeljski plin pa 23 %. Poraba zemeljskega plina v Belgiji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 15 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, kar je v skladu s ciljem 15-odstotnega zmanjšanja, določenim v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (17). Belgija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (18). Energija iz obnovljivih virov je leta 2021 predstavljala le 13 % končne porabe energije. Belgija bo morala do leta 2030 znatno povečati svoj cilj glede energije iz obnovljivih virov, ki trenutno znaša 17,5 % in je v oceni Komisije za leto 2020 označen kot neambiciozen, zato da bo odražal ambicioznejše cilje Unije. Da bi se doseglo načrtovano zmanjšanje na področju jedrske energije in zadostilo predvidenemu povečanju povpraševanja po električni energiji, bo treba znatno povečati energetsko učinkovitost in delež električne energije iz obnovljivih virov. Vendar razvoj projektov vetrne energije na kopnem in s tem povezano širitev električnega omrežja še vedno močno ovirajo nizka podpora javnosti in dolge zamude, povezane s postopki za izdajo dovoljenj, zlasti zaradi ponavljajočih se in dolgotrajnih pritožbenih postopkov. Sprejmejo se lahko nadaljnji ukrepi za pospešitev uvajanja vetrne energije na kopnem in s tem povezane krepitve omrežja. S prostorskim načrtovanjem in pregledom pravil o minimalni razdalji med vetrnimi turbinami ter letališči, radarji in vojaškimi conami bi bilo mogoče sprostiti več prostora za vetrno energijo. Poleg tega bi bilo mogoče izdajanje dovoljenj olajšati z dodelitvijo statusa prevladujočega javnega interesa projektom za infrastrukturo za vetrno energijo in omrežno infrastrukturo ter s hitrejšo obravnavo pritožb. Z udeležbo občin in sodelovanjem državljanov pri projektih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov bi bilo mogoče povečati lokalno podporo.
  Širitev strešne sončne energije (manjših in velikih naprav) bi bilo mogoče dodatno spodbuditi s sprejetjem reform, ki zagotavljajo zavezujoče zahteve za velike javne in poslovne stavbe, spodbude za najemodajalce ter pravne okvire za olajšanje souporabe energije. Poleg tega bi se lahko spodbujali samoporaba in prožnost na strani odjema. S proaktivnim razvojem celovitejših in doslednejših desetletnih naložbenih načrtov za električna omrežja bi se bilo mogoče izogniti zamudam pri priključitvi novih projektov vetrne energije (in drugih obnovljivih virov energije) ter končnih uporabnikov (toplotne črpalke, polnilna mesta za električne avtomobile), pa tudi predvideti pričakovano povečanje industrijske porabe električne energije. |
| --- | --- |

(35)

Približno 70 % bruto domače porabe energije v Belgiji je pokritih z uvozom fosilnih goriv. Nafta je leta 2021 predstavljala 45 % mešanice energijskih virov v Belgiji, zemeljski plin pa 23 %. Poraba zemeljskega plina v Belgiji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 15 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, kar je v skladu s ciljem 15-odstotnega zmanjšanja, določenim v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (17). Belgija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (18). Energija iz obnovljivih virov je leta 2021 predstavljala le 13 % končne porabe energije. Belgija bo morala do leta 2030 znatno povečati svoj cilj glede energije iz obnovljivih virov, ki trenutno znaša 17,5 % in je v oceni Komisije za leto 2020 označen kot neambiciozen, zato da bo odražal ambicioznejše cilje Unije. Da bi se doseglo načrtovano zmanjšanje na področju jedrske energije in zadostilo predvidenemu povečanju povpraševanja po električni energiji, bo treba znatno povečati energetsko učinkovitost in delež električne energije iz obnovljivih virov. Vendar razvoj projektov vetrne energije na kopnem in s tem povezano širitev električnega omrežja še vedno močno ovirajo nizka podpora javnosti in dolge zamude, povezane s postopki za izdajo dovoljenj, zlasti zaradi ponavljajočih se in dolgotrajnih pritožbenih postopkov. Sprejmejo se lahko nadaljnji ukrepi za pospešitev uvajanja vetrne energije na kopnem in s tem povezane krepitve omrežja. S prostorskim načrtovanjem in pregledom pravil o minimalni razdalji med vetrnimi turbinami ter letališči, radarji in vojaškimi conami bi bilo mogoče sprostiti več prostora za vetrno energijo. Poleg tega bi bilo mogoče izdajanje dovoljenj olajšati z dodelitvijo statusa prevladujočega javnega interesa projektom za infrastrukturo za vetrno energijo in omrežno infrastrukturo ter s hitrejšo obravnavo pritožb. Z udeležbo občin in sodelovanjem državljanov pri projektih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov bi bilo mogoče povečati lokalno podporo.

Širitev strešne sončne energije (manjših in velikih naprav) bi bilo mogoče dodatno spodbuditi s sprejetjem reform, ki zagotavljajo zavezujoče zahteve za velike javne in poslovne stavbe, spodbude za najemodajalce ter pravne okvire za olajšanje souporabe energije. Poleg tega bi se lahko spodbujali samoporaba in prožnost na strani odjema. S proaktivnim razvojem celovitejših in doslednejših desetletnih naložbenih načrtov za električna omrežja bi se bilo mogoče izogniti zamudam pri priključitvi novih projektov vetrne energije (in drugih obnovljivih virov energije) ter končnih uporabnikov (toplotne črpalke, polnilna mesta za električne avtomobile), pa tudi predvideti pričakovano povečanje industrijske porabe električne energije.

| (36) | Nadaljnje reforme politike in dodatne naložbe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v energetskem, industrijskem, stavbnem in prometnem sektorju bi pripomogle k zmanjšanju velike splošne odvisnosti Belgije od uvoza fosilnih goriv. Povečanje energetske učinkovitosti v industriji bi bilo mogoče spodbuditi z izboljšanjem prostovoljnih sporazumov, uvedbo varčevanja z energijo in načrtov za razogljičenje za največje porabnike fosilnih goriv, spodbujanjem elektrifikacije in uporabe industrijskih toplotnih črpalk ter z nadaljnjim vključevanjem metod krožne proizvodnje. Obstaja tveganje, da Belgija ne bo dosegla svojih ciljev glede prenove in energetske učinkovitosti za leto 2030. Zmanjšanje porabe fosilnih goriv v stavbah je še vedno precejšen izziv. Sedanja naložbena prizadevanja za energetsko prenovo bi bilo zato treba okrepiti in jih dopolniti z reformami politike, kot so prepoved fosilnih goriv v novih stavbah, obvezna energetsko učinkovita prenova, postopna odprava ogrevanja, ki temelji na fosilnih gorivih, ter preusmeritev spodbud k nizkoogljičnim rešitvam za ogrevanje, kot so toplotne črpalke in toplotna omrežja, ki se oskrbujejo z rekuperirano energijo in energijo iz obnovljivih virov. To bi bilo treba podprti s prilagoditvijo izobraževanja in usposabljanja ustreznim novim zelenim tehničnim spretnostim ter z zagotavljanjem zadostnega števila ustrezno usposobljenih tehnikov in gradbenih delavcev. V prometu je za dobršen del porabe nafte v Belgiji krivo dejstvo, da se veliko uporabljajo osebni avtomobili. Spodbujanje „mehke mobilnosti“ (npr. kolesarjenja in skupne mobilnosti) in uporabe javnega prevoza bi pripomoglo k zmanjšanju uporabe osebnih avtomobilov in stroškov cestnih zastojev. Leta 2022 se je kolesarjenje kot način prevoza na delo povečalo, zlasti v Flandriji in Bruslju, in sicer zaradi stalnih naložb v kolesarsko infrastrukturo ter promocijskih in ciljno usmerjenih spodbud. Kljub temu je mogoče to obliko mehke mobilnosti še dodatno spodbujati z naložbami v kolesarsko infrastrukturo in varnost v cestnem prometu za kolesarje. Uporaba javnega prevoza po krizi zaradi COVID-19 še ni v celoti dosegla prejšnje ravni, pri čemer bi jo bilo mogoče dodatno spodbuditi z izboljšavami primestnih in medmestnih storitev, naložbami v obnovo voznega parka in večjo pogostostjo storitev. |
| --- | --- |

(36)

Nadaljnje reforme politike in dodatne naložbe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v energetskem, industrijskem, stavbnem in prometnem sektorju bi pripomogle k zmanjšanju velike splošne odvisnosti Belgije od uvoza fosilnih goriv. Povečanje energetske učinkovitosti v industriji bi bilo mogoče spodbuditi z izboljšanjem prostovoljnih sporazumov, uvedbo varčevanja z energijo in načrtov za razogljičenje za največje porabnike fosilnih goriv, spodbujanjem elektrifikacije in uporabe industrijskih toplotnih črpalk ter z nadaljnjim vključevanjem metod krožne proizvodnje. Obstaja tveganje, da Belgija ne bo dosegla svojih ciljev glede prenove in energetske učinkovitosti za leto 2030. Zmanjšanje porabe fosilnih goriv v stavbah je še vedno precejšen izziv. Sedanja naložbena prizadevanja za energetsko prenovo bi bilo zato treba okrepiti in jih dopolniti z reformami politike, kot so prepoved fosilnih goriv v novih stavbah, obvezna energetsko učinkovita prenova, postopna odprava ogrevanja, ki temelji na fosilnih gorivih, ter preusmeritev spodbud k nizkoogljičnim rešitvam za ogrevanje, kot so toplotne črpalke in toplotna omrežja, ki se oskrbujejo z rekuperirano energijo in energijo iz obnovljivih virov. To bi bilo treba podprti s prilagoditvijo izobraževanja in usposabljanja ustreznim novim zelenim tehničnim spretnostim ter z zagotavljanjem zadostnega števila ustrezno usposobljenih tehnikov in gradbenih delavcev. V prometu je za dobršen del porabe nafte v Belgiji krivo dejstvo, da se veliko uporabljajo osebni avtomobili. Spodbujanje „mehke mobilnosti“ (npr. kolesarjenja in skupne mobilnosti) in uporabe javnega prevoza bi pripomoglo k zmanjšanju uporabe osebnih avtomobilov in stroškov cestnih zastojev. Leta 2022 se je kolesarjenje kot način prevoza na delo povečalo, zlasti v Flandriji in Bruslju, in sicer zaradi stalnih naložb v kolesarsko infrastrukturo ter promocijskih in ciljno usmerjenih spodbud. Kljub temu je mogoče to obliko mehke mobilnosti še dodatno spodbujati z naložbami v kolesarsko infrastrukturo in varnost v cestnem prometu za kolesarje. Uporaba javnega prevoza po krizi zaradi COVID-19 še ni v celoti dosegla prejšnje ravni, pri čemer bi jo bilo mogoče dodatno spodbuditi z izboljšavami primestnih in medmestnih storitev, naložbami v obnovo voznega parka in večjo pogostostjo storitev.

| (37) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je poročalo o pomanjkanju delovne sile v več poklicih, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, med drugim na področju gradbenega inženirstva in upravljanja elektrarn. |
| --- | --- |

(37)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je poročalo o pomanjkanju delovne sile v več poklicih, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, med drugim na področju gradbenega inženirstva in upravljanja elektrarn.

| (38) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (19) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(38)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (19) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (39) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Belgijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 – |
| --- | --- |

(39)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Belgijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 –

PRIPOROČA, da Belgija v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 2 % (20);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

okrepi prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti dolgotrajne oskrbe; izvede reformo sistema davkov in socialnih prejemkov za zmanjšanje odvračanja od dela, in sicer z davčno razbremenitvijo dela ter s poenostavitvijo sistema davkov in socialnih prejemkov; pregleda davčne odhodke, da bi se zmanjšal njihov škodljiv vpliv na gospodarstvo, družbo in okolje;

2.

zagotovi učinkovito upravljanje, da bi se omogočilo hitro in dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost; hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

odpravi pomanjkanje delovne sile in neskladja v spretnostih, zlasti z okrepitvijo aktivacijskih politik (tudi smernic), da bi se prikrajšane skupine vključile na trg dela; izboljša uspešnost in pravičnost sistemov izobraževanja in usposabljanja ter nadaljuje reforme za okrepitev učiteljskega poklica;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospešitvijo izboljšanja energetske učinkovitosti in zmanjšanjem uporabe fosilnih goriv v stavbah, nadaljnjim spodbujanjem razogljičenja industrije ter spodbujanjem uporabe in ponudbe javnega prevoza in mehke mobilnosti; pospeši uvajanje obnovljivih virov energije in s tem povezane omrežne infrastrukture, in sicer z nadaljnjo racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj, med drugim s skrajšanjem pritožbenih postopkov, ter s sprejetjem pravnih okvirov za nadaljnje spodbujanje naložb v naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in olajšanje souporabe energije; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10161/21 INIT; ST 10161/21 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 1).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Učinek drugih nacionalno financiranih naložb v osnovna sredstva je bil nevtralen, in sicer je znašal 0 odstotnih točk BDP.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 1).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Belgije nominalno ocenjena na 5,4 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

13

(14)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

14

(15)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

15

(16)  Evropska komisija, 2021 Ageing Report (Poročilo o staranju prebivalstva iz leta 2021). Poraba Belgije za dolgotrajno oskrbo naj bi po scenariju konvergence stroškov ter scenariju konvergence stroškov in kritja dosegla 6 % BDP.

16

(17)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

18

(19)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

19

(20)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,7 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 23.

20

---

PRIPOROČILA

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/13

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2023

(2023/C 312/02)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2)Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23 marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Bolgarije ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bi bil potreben. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23 marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Bolgarije ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bi bil potreben. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Bolgarija je 15. oktobra 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 4. maja 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Bolgarijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Bolgarija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Bolgarija je 15. oktobra 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 4. maja 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Bolgarijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Bolgarija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Bolgarija je 5. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023 v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Bolgarije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Bolgarija je 5. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023 v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Bolgarije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Bolgarijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Bolgarije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Bolgariji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Bolgarije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Bolgarijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Bolgarije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Bolgariji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Bolgarije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Bolgariji zmanjšal s 3,9 % BDP v letu 2021 na 2,8 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 23,9 % BDP konec leta 2021 padel na 22,9 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Bolgarije, saj naj bi njen primanjkljaj sektorja država v letu 2023 presegel 3 % BDP. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Bolgarija bi morala to upoštevati pri razpravi o proračunu in njegovem izvrševanju za leto 2023 ter pripravi proračuna za leto 2024. |
| --- | --- |

(12)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Bolgariji zmanjšal s 3,9 % BDP v letu 2021 na 2,8 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 23,9 % BDP konec leta 2021 padel na 22,9 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Bolgarije, saj naj bi njen primanjkljaj sektorja država v letu 2023 presegel 3 % BDP. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Bolgarija bi morala to upoštevati pri razpravi o proračunu in njegovem izvrševanju za leto 2023 ter pripravi proračuna za leto 2024.

| (13) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižane stopnje davka na dodano vrednost za ogrevanje in plin ter nižje trošarine za električno energijo ter zemeljski in tekoči plin, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencije, namenjene negospodinjskim odjemalcem in operaterjem distribucijskih sistemov električne energije za porabo električne energije, gospodinjstvom za porabo zemeljskega plina ter podjetjem za daljinsko ogrevanje. Stroški teh ukrepov so se delno izravnali z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer z začasno dajatvijo za podjetja v državni lasti v energetskem sektorju. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 1,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 3,7 % v letu 2021 na 1,0 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižane stopnje davka na dodano vrednost za ogrevanje in plin ter nižje trošarine za električno energijo ter zemeljski in tekoči plin, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencije, namenjene negospodinjskim odjemalcem in operaterjem distribucijskih sistemov električne energije za porabo električne energije, gospodinjstvom za porabo zemeljskega plina ter podjetjem za daljinsko ogrevanje. Stroški teh ukrepov so se delno izravnali z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer z začasno dajatvijo za podjetja v državni lasti v energetskem sektorju. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 1,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 3,7 % v letu 2021 na 1,0 % BDP v letu 2022.

| (14) | Svet je 18. junija 2021 Bolgariji (7) priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Svet je Bolgariji tudi priporočil, naj nadzoruje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(14)

Svet je 18. junija 2021 Bolgariji (7) priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Svet je Bolgariji tudi priporočil, naj nadzoruje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (15) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala – 1,2 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Bolgarija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma in drugih sredstev Unije. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,8 % BDP (v letu 2021 pa 0,9 % BDP). Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke (9). Bolgarija je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 0,8 odstotne točke. Ekspanzivni učinek je vključeval dodatni vpliv ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic povišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 0,9 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Bolgarija je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala – 1,2 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Bolgarija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma in drugih sredstev Unije. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,8 % BDP (v letu 2021 pa 0,9 % BDP). Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke (9). Bolgarija je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 0,8 odstotne točke. Ekspanzivni učinek je vključeval dodatni vpliv ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic povišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 0,9 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Bolgarija je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,8 %, v letu 2024 pa za 3,3 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 je predvidena nižja realna rast BDP, in sicer 1,5 % v letu 2023 in 2,4 % v letu 2024, predvsem zaradi bolj negativne predpostavke o razvoju zalog v spomladanski napovedi Komisije 2023 ter kljub ugodnejši projekciji glede izvoza in uvoza v letu 2023. Za leto 2024 je nižja realna rast BDP v spomladanski napovedi Komisije 2023 predvsem posledica velikih negativnih razlik v prispevkih zasebne potrošnje, naložb in izvoza. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,8 %, v letu 2024 pa za 3,3 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 je predvidena nižja realna rast BDP, in sicer 1,5 % v letu 2023 in 2,4 % v letu 2024, predvsem zaradi bolj negativne predpostavke o razvoju zalog v spomladanski napovedi Komisije 2023 ter kljub ugodnejši projekciji glede izvoza in uvoza v letu 2023. Za leto 2024 je nižja realna rast BDP v spomladanski napovedi Komisije 2023 predvsem posledica velikih negativnih razlik v prispevkih zasebne potrošnje, naložb in izvoza.

| (17) | Vlada v konvergenčnem programu za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 6,1 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 povečanje primanjkljaja v letu 2023 odraža predvsem sprejete ukrepe za povečanje pokojnin in plač, učinek indeksacije pokojnin glede na inflacijo in povprečne plače, višje odhodke za socialno, zdravstveno in izobraževalno politiko ter večjo nacionalno porabo za javne naložbe. Program ne vključuje nobenih drugih ukrepov za spremembo politike ali konsolidacijo, saj proračun za leto 2023, ki lahko vključuje take ukrepe fiskalne politike, do predložitve konvergenčnega programa ni bil sprejet. Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal z 22,9 % konec leta 2022 na 26,6 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,8 % BDP. To je nižje od napovedanega primanjkljaja v konvergenčnem programu za leto 2023, predvsem zaradi nižjih pričakovanih javnih naložb in višjih prihodkov tako od davkov kot od Unije. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 25 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica nižjega napovedanega primanjkljaja ter različnih predpostavk o izvajanju mehanizma in plačilih iz njega. |
| --- | --- |

(17)

Vlada v konvergenčnem programu za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 6,1 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 povečanje primanjkljaja v letu 2023 odraža predvsem sprejete ukrepe za povečanje pokojnin in plač, učinek indeksacije pokojnin glede na inflacijo in povprečne plače, višje odhodke za socialno, zdravstveno in izobraževalno politiko ter večjo nacionalno porabo za javne naložbe. Program ne vključuje nobenih drugih ukrepov za spremembo politike ali konsolidacijo, saj proračun za leto 2023, ki lahko vključuje take ukrepe fiskalne politike, do predložitve konvergenčnega programa ni bil sprejet. Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal z 22,9 % konec leta 2022 na 26,6 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,8 % BDP. To je nižje od napovedanega primanjkljaja v konvergenčnem programu za leto 2023, predvsem zaradi nižjih pričakovanih javnih naložb in višjih prihodkov tako od davkov kot od Unije. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 25 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica nižjega napovedanega primanjkljaja ter različnih predpostavk o izvajanju mehanizma in plačilih iz njega.

| (18) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti subvencije za negospodinjske odjemalce. Stroški teh ukrepov se še naprej delno izravnajo z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer s solidarnostnim prispevkom v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1854 (10). Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,8 % BDP (11). Zdi se, da ukrepi v letu 2023 niso usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 1,0 % BDP |
| --- | --- |

(18)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti subvencije za negospodinjske odjemalce. Stroški teh ukrepov se še naprej delno izravnajo z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer s solidarnostnim prispevkom v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1854 (10). Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,8 % BDP (11). Zdi se, da ukrepi v letu 2023 niso usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 1,0 % BDP

| (19) | Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 (12) Bolgariji priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (13), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Bolgarija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Bolgariji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(19)

Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 (12) Bolgariji priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (13), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Bolgarija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Bolgariji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (20) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 3,1 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 1,2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,9 % BDP. Ekspanziven učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Bolgarija naj bi financirala dodatne naložbe prek mehanizma in drugih sredstev Unije, pri čemer naj bi ohranila nacionalno financirane naložbe. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 1,9 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi na fiskalno naravnanost imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke (14). |
| --- | --- |

(20)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 3,1 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 1,2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,9 % BDP. Ekspanziven učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Bolgarija naj bi financirala dodatne naložbe prek mehanizma in drugih sredstev Unije, pri čemer naj bi ohranila nacionalno financirane naložbe. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 1,9 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi na fiskalno naravnanost imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke (14).

| (21) | Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 4,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica višjih prihodkov iz Unije in postopnega opuščanja energetskih podpornih ukrepov. Glede na konvergenčni program za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 30,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,8 % BDP. To je na splošno v skladu s predvidenim primanjkljajem iz konvergenčnega programa za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 28,1 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(21)

Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 4,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica višjih prihodkov iz Unije in postopnega opuščanja energetskih podpornih ukrepov. Glede na konvergenčni program za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 30,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,8 % BDP. To je na splošno v skladu s predvidenim primanjkljajem iz konvergenčnega programa za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 28,1 % BDP konec leta 2024.

| (22) | V konvergenčnem programu za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov do leta 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,1 % BDP (v letu 2023 so znašali 0,8 % BDP). To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Energetski podporni ukrepi, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, se ne zdijo usmerjeni v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(22)

V konvergenčnem programu za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov do leta 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,1 % BDP (v letu 2023 so znašali 0,8 % BDP). To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Energetski podporni ukrepi, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, se ne zdijo usmerjeni v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti.

| (23) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (15). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (16) v letu 2024 ne bi smela preseči 4,6 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,8 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024. |
| --- | --- |

(23)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (15). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (16) v letu 2024 ne bi smela preseči 4,6 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,8 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024.

| (24) | Ob predpostavki nespremenjenih politik je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 predvideno, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 5,4 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, kar je predvsem posledica letnega učinka zvišanja pokojnin in načrtovanega povečanja nekaterih plač v javnem sektorju, zaradi katerih se več kot izravna pozitivni učinek postopnega opuščanja energetskih podpornih ukrepov. |
| --- | --- |

(24)

Ob predpostavki nespremenjenih politik je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 predvideno, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 5,4 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, kar je predvsem posledica letnega učinka zvišanja pokojnin in načrtovanega povečanja nekaterih plač v javnem sektorju, zaradi katerih se več kot izravna pozitivni učinek postopnega opuščanja energetskih podpornih ukrepov.

| (25) | Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale s 4 % BDP v letu 2023 na 4,6 % BDP v letu 2024. Večje naložbe odražajo večje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. |
| --- | --- |

(25)

Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale s 4 % BDP v letu 2023 na 4,6 % BDP v letu 2024. Večje naložbe odražajo večje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma.

| (26) | V konvergenčnem programu za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 4,9 % BDP v letu 2025 in na 5 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj se zato v obdobju, ki ga zajema program, ne bi ponovno spustil pod 3 % BDP. Glede na konvergenčni programom za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 30,7 % konec leta 2024 na 37,1 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(26)

V konvergenčnem programu za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 4,9 % BDP v letu 2025 in na 5 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj se zato v obdobju, ki ga zajema program, ne bi ponovno spustil pod 3 % BDP. Glede na konvergenčni programom za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 30,7 % konec leta 2024 na 37,1 % do konca leta 2026.

| (27) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Bolgarski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav z vedno večjim tveganjem zamud. Bolgarija je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza 22 mejnikom in ciljem iz načrta, skupno izplačilo pa je znašalo 1,37 milijarde EUR. Visoka raven vladne nestabilnosti je povzročila zamude pri ključnih zakonodajnih reformah, kot so reforme na področju javnih naročil, boja proti korupciji in odgovornosti generalnega tožilca. Pomanjkanje politične stabilnosti in upravne zmogljivosti se je odražalo tudi v upočasnitvi izvajanja več pomembnih naložb v energijo in promet ter analize ključnih vidikov načrta, in sicer vprašanja razogljičenja energetskega sektorja. Drugi zahtevek za plačilo je bil odložen in je zdaj načrtovan za september 2023. Vendar obstaja precejšnje tveganje, da več mejnikov in ciljev, povezanih s ključnimi reformami, v času predložitve ne bo izpolnjenih. Delo v zvezi z dodatkom k načrtu in poglavjem REPowerEU še poteka. Časovni okvir za dokončanje tega dela je še vedno nejasen zaradi političnih razmer. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Bolgarije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Bolgarski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav z vedno večjim tveganjem zamud. Bolgarija je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza 22 mejnikom in ciljem iz načrta, skupno izplačilo pa je znašalo 1,37 milijarde EUR. Visoka raven vladne nestabilnosti je povzročila zamude pri ključnih zakonodajnih reformah, kot so reforme na področju javnih naročil, boja proti korupciji in odgovornosti generalnega tožilca. Pomanjkanje politične stabilnosti in upravne zmogljivosti se je odražalo tudi v upočasnitvi izvajanja več pomembnih naložb v energijo in promet ter analize ključnih vidikov načrta, in sicer vprašanja razogljičenja energetskega sektorja. Drugi zahtevek za plačilo je bil odložen in je zdaj načrtovan za september 2023. Vendar obstaja precejšnje tveganje, da več mejnikov in ciljev, povezanih s ključnimi reformami, v času predložitve ne bo izpolnjenih. Delo v zvezi z dodatkom k načrtu in poglavjem REPowerEU še poteka. Časovni okvir za dokončanje tega dela je še vedno nejasen zaradi političnih razmer. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Bolgarije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (28) | Komisija je leta 2022 odobrila vse programske dokumente Bolgarije za kohezijsko politiko, razen prednostne naloge Sklada za pravični prehod in območnih načrtov za pravični prehod, ki so ključni za ublažitev posledic prehoda za premogovniške regije. Nadaljnje sprejemanje programov kohezijske politike in njihovo hitro izvajanje ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, sta ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Bolgariji. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je leta 2022 odobrila vse programske dokumente Bolgarije za kohezijsko politiko, razen prednostne naloge Sklada za pravični prehod in območnih načrtov za pravični prehod, ki so ključni za ublažitev posledic prehoda za premogovniške regije. Nadaljnje sprejemanje programov kohezijske politike in njihovo hitro izvajanje ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, sta ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Bolgariji.

| (29) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Bolgarija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z razogljičenjem gospodarstva in proizvodnje energije. |
| --- | --- |

(29)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Bolgarija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z razogljičenjem gospodarstva in proizvodnje energije.

| (30) | Bolgarija ima še vedno najbolj ogljično intenzivno gospodarstvo v Uniji, saj je intenzivnost toplogrednih plinov več kot štirikrat višja od povprečja Unije. Delež fosilnih goriv v mešanici energijskih virov Bolgarije je leta 2021 znašal 63 %, delež energije iz premoga je znašal 26 %, delež jedrske energije 22 %, delež obnovljivih virov energije pa 15 % (kar je manj kot povprečni delež obnovljivih virov v Uniji, ki znaša 18 %). Bolgarski načrt za okrevanje in odpornost vključuje reformo strateškega okvira za razogljičenje gospodarstva, zlasti energetskega sektorja. To vključuje pripravo scenarijev in priporočil komisije za energetski prehod ter poznejše sprejetje načrta za podnebno nevtralnost v narodni skupščini s končnim rokom za postopno opuščanje premoga/lignita najpozneje do leta 2038. Čeprav je bila komisija za energetski prehod ustanovljena leta 2022, je bilo njeno poročilo s priporočili odloženo. Poleg tega je narodna skupščina januarja 2023 sprejela resolucijo, s katero je vlado obvezala k ponovnim pogajanjem o zavezah Bolgarije glede razogljičenja, vključno z naložbami v shranjevanje električne energije, v okviru načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(30)

Bolgarija ima še vedno najbolj ogljično intenzivno gospodarstvo v Uniji, saj je intenzivnost toplogrednih plinov več kot štirikrat višja od povprečja Unije. Delež fosilnih goriv v mešanici energijskih virov Bolgarije je leta 2021 znašal 63 %, delež energije iz premoga je znašal 26 %, delež jedrske energije 22 %, delež obnovljivih virov energije pa 15 % (kar je manj kot povprečni delež obnovljivih virov v Uniji, ki znaša 18 %). Bolgarski načrt za okrevanje in odpornost vključuje reformo strateškega okvira za razogljičenje gospodarstva, zlasti energetskega sektorja. To vključuje pripravo scenarijev in priporočil komisije za energetski prehod ter poznejše sprejetje načrta za podnebno nevtralnost v narodni skupščini s končnim rokom za postopno opuščanje premoga/lignita najpozneje do leta 2038. Čeprav je bila komisija za energetski prehod ustanovljena leta 2022, je bilo njeno poročilo s priporočili odloženo. Poleg tega je narodna skupščina januarja 2023 sprejela resolucijo, s katero je vlado obvezala k ponovnim pogajanjem o zavezah Bolgarije glede razogljičenja, vključno z naložbami v shranjevanje električne energije, v okviru načrta za okrevanje in odpornost.

| (31) | Bolgarija je pokazala visoko raven zanesljivosti oskrbe s plinom v težkih razmerah. Zlasti njena oskrba s plinom iz Rusije se je zmanjšala kmalu po invaziji na Ukrajino. Bolgarija je uspešno sklenila kratkoročne pogodbe za dobavo utekočinjenega zemeljskega plina prek Grčije. Povezovalni plinovod med Grčijo in Bolgarijo je začel delovati oktobra 2022. To je Bolgariji omogočilo, da je prejela celotni obseg pogodbenih dobav iz Azerbajdžana (1 milijarda kubičnih metrov na leto, kar je pokrilo približno 30 % domače potrošnje). Delež plina v mešanici energijskih virov je znašal 14 %, kar je manj kot povprečje Unije, ki znaša 23 %. Industrija ostaja največji porabnik plina z 42-odstotnim deležem, vključno z neenergetsko uporabo. Sistemi daljinskega ogrevanja v večjih mestih Sofija in Plovdiv so odvisni od zemeljskega plina, kar predstavlja približno tretjino skupne porabe zemeljskega plina v Bolgariji. Poraba zemeljskega plina v Bolgariji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 22 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (17). Bolgarija naj nadaljuje prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (18). |
| --- | --- |

(31)

Bolgarija je pokazala visoko raven zanesljivosti oskrbe s plinom v težkih razmerah. Zlasti njena oskrba s plinom iz Rusije se je zmanjšala kmalu po invaziji na Ukrajino. Bolgarija je uspešno sklenila kratkoročne pogodbe za dobavo utekočinjenega zemeljskega plina prek Grčije. Povezovalni plinovod med Grčijo in Bolgarijo je začel delovati oktobra 2022. To je Bolgariji omogočilo, da je prejela celotni obseg pogodbenih dobav iz Azerbajdžana (1 milijarda kubičnih metrov na leto, kar je pokrilo približno 30 % domače potrošnje). Delež plina v mešanici energijskih virov je znašal 14 %, kar je manj kot povprečje Unije, ki znaša 23 %. Industrija ostaja največji porabnik plina z 42-odstotnim deležem, vključno z neenergetsko uporabo. Sistemi daljinskega ogrevanja v večjih mestih Sofija in Plovdiv so odvisni od zemeljskega plina, kar predstavlja približno tretjino skupne porabe zemeljskega plina v Bolgariji. Poraba zemeljskega plina v Bolgariji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 22 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (17). Bolgarija naj nadaljuje prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (18).

| (32) | Kar zadeva obnovljive vire energije, Bolgarija še ni odpravila ovir za namestitev objektov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in njihovo povezavo z omrežjem, kar je del zaveze v okviru njenega načrta za okrevanje in odpornost. Ker Bolgarija ni prenesla Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (19) v nacionalno zakonodajo, je Komisija v skladu s členom 260(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije januarja 2023 proti njej začela postopek pred Sodiščem Evropske unije. Večji poudarek na shranjevanju energije bi pomagal pospešiti uvajanje obnovljivih virov energije na ravni omrežja v Bolgariji. Poleg tega bi lahko boljše upravljanje omrežja, da bi to postalo prožnejše, olajšalo vključevanje dodatnih obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Hkrati bi morala Bolgarija še naprej razvijati energetske povezovalne daljnovode z zadostno zmogljivostjo s sosednjimi državami. Naložbe v infrastrukturo za fosilna goriva morajo biti omejene na nujno potrebne in zasnovane tako, da bodo kos izzivom prihodnosti, da se prepreči vezanost na tehnologije, ki niso skladne s podnebnimi cilji, ali povišanje stroškov energetskega prehoda. |
| --- | --- |

(32)

Kar zadeva obnovljive vire energije, Bolgarija še ni odpravila ovir za namestitev objektov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in njihovo povezavo z omrežjem, kar je del zaveze v okviru njenega načrta za okrevanje in odpornost. Ker Bolgarija ni prenesla Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (19) v nacionalno zakonodajo, je Komisija v skladu s členom 260(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije januarja 2023 proti njej začela postopek pred Sodiščem Evropske unije. Večji poudarek na shranjevanju energije bi pomagal pospešiti uvajanje obnovljivih virov energije na ravni omrežja v Bolgariji. Poleg tega bi lahko boljše upravljanje omrežja, da bi to postalo prožnejše, olajšalo vključevanje dodatnih obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Hkrati bi morala Bolgarija še naprej razvijati energetske povezovalne daljnovode z zadostno zmogljivostjo s sosednjimi državami. Naložbe v infrastrukturo za fosilna goriva morajo biti omejene na nujno potrebne in zasnovane tako, da bodo kos izzivom prihodnosti, da se prepreči vezanost na tehnologije, ki niso skladne s podnebnimi cilji, ali povišanje stroškov energetskega prehoda.

| (33) | Bolgarski načrt za okrevanje in odpornost vključuje več kot milijardo EUR naložb, namenjenih izboljšanju energetske učinkovitosti v javnih in zasebnih stavbah, pri čemer so v teku razpisi za izvajanje projektov na terenu. Ustanovitev nacionalnega sklada za razogljičenje, predvidena za leto 2023, je ključnega pomena, da se uresniči dolgoročna strategija Bolgarije za prenovo stavbnega fonda, hkrati pa s prilagoditvijo njenega pristopa k programom prenove privabi več zasebnih naložb. Potrebna so dodatna prizadevanja za strukturno obravnavo energetske revščine, zlasti z namenskimi shemami ter tehnično in upravno pomočjo, ki bo odražala potrebe ranljivih skupin. Da bi Bolgarija izpolnila cilje svežnja „Pripravljeni na 55“, bo potrebna večja ambicioznost za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter za določitev višjih ciljev glede obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(33)

Bolgarski načrt za okrevanje in odpornost vključuje več kot milijardo EUR naložb, namenjenih izboljšanju energetske učinkovitosti v javnih in zasebnih stavbah, pri čemer so v teku razpisi za izvajanje projektov na terenu. Ustanovitev nacionalnega sklada za razogljičenje, predvidena za leto 2023, je ključnega pomena, da se uresniči dolgoročna strategija Bolgarije za prenovo stavbnega fonda, hkrati pa s prilagoditvijo njenega pristopa k programom prenove privabi več zasebnih naložb. Potrebna so dodatna prizadevanja za strukturno obravnavo energetske revščine, zlasti z namenskimi shemami ter tehnično in upravno pomočjo, ki bo odražala potrebe ranljivih skupin. Da bi Bolgarija izpolnila cilje svežnja „Pripravljeni na 55“, bo potrebna večja ambicioznost za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter za določitev višjih ciljev glede obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti.

| (34) | Med letoma 2005 in 2021 so se emisije toplogrednih plinov iz domačega prometa, razen letalstva, v Bolgariji povečale za 19,5 %, v Uniji pa so se v povprečju zmanjšale za 7,5 %. V tem sektorju nastane približno četrtina emisij toplogrednih plinov v državi. V Bolgariji je uvajanje brezemisijskih osebnih avtomobilov na nizki ravni, prav tako gostota javnih električnih polnilnih postaj. Pri razvoju bolgarskega dela vseevropskega prometnega omrežja prihaja do zamud, zlasti v zvezi z železniško infrastrukturo, kar ovira multimodalnost ter potencial za izboljšanje učinkovitosti in trajnosti v prometu. Onesnaženost zraka znatno ogroža zdravje prebivalcev Bolgarije. |
| --- | --- |

(34)

Med letoma 2005 in 2021 so se emisije toplogrednih plinov iz domačega prometa, razen letalstva, v Bolgariji povečale za 19,5 %, v Uniji pa so se v povprečju zmanjšale za 7,5 %. V tem sektorju nastane približno četrtina emisij toplogrednih plinov v državi. V Bolgariji je uvajanje brezemisijskih osebnih avtomobilov na nizki ravni, prav tako gostota javnih električnih polnilnih postaj. Pri razvoju bolgarskega dela vseevropskega prometnega omrežja prihaja do zamud, zlasti v zvezi z železniško infrastrukturo, kar ovira multimodalnost ter potencial za izboljšanje učinkovitosti in trajnosti v prometu. Onesnaženost zraka znatno ogroža zdravje prebivalcev Bolgarije.

| (35) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Bolgarijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za več poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod (20). Iz Evropskega socialnega sklada plus je bilo 152 milijonov EUR dodeljenih ukrepom za spodbujanje zelenih spretnosti in delovnih mest za obdobje 2021–2027. Sklad za pravični prehod je tudi priložnost za obravnavo socialne razsežnosti zelenega prehoda za tri upravičene regije v državi. |
| --- | --- |

(35)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Bolgarijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za več poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod (20). Iz Evropskega socialnega sklada plus je bilo 152 milijonov EUR dodeljenih ukrepom za spodbujanje zelenih spretnosti in delovnih mest za obdobje 2021–2027. Sklad za pravični prehod je tudi priložnost za obravnavo socialne razsežnosti zelenega prehoda za tri upravičene regije v državi.

| (36) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilih 1, 2 in 3 – |
| --- | --- |

(36)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilih 1, 2 in 3 –

PRIPOROČA, da Bolgarija v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 4,6 % (22);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

2.

zagotovi učinkovito strukturo upravljanja in okrepi upravno zmogljivost, da se omogoči hitro in dosledno izvajanje njenega načrta za okrevanje in odpornost; hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

zmanjša odvisnost od fosilnih goriv in pospeši energetski prehod s hitrejšim uvajanjem obnovljivih virov energije, hkrati pa zagotovi zmogljivosti za shranjevanje, da se poveča prožnost energetskega sistema; okrepi infrastrukturo elektroenergetskega omrežja in izboljša njeno upravljanje z racionalizacijo postopkov priključitve in uvedbo elementov pametnega omrežja; nadaljuje prizadevanja za okrepitev povezanosti s sosednjimi državami; pospeši prenovo stavb za spodbuditev energetske učinkovitosti in odpravo energetske revščine; spodbuja nove rešitve na področju daljinskega ogrevanja in trajnostnega mestnega prometa, ki bodo kos izzivom prihodnosti, ter pospeši razvoj železniške infrastrukture; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 8091/2022 INIT; ST 8091/2022 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 6).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini nič odstotnih točk BDP.

9

(10)  Uredba Sveta (EU) 2022/1854 z dne 6. oktobra 2022 o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije (UL L 261I, 7.10.2022, str. 1).

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 11).

12

(13)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Bolgarije, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 12,9 %.

13

(14)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

14

(15)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

15

(16)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

16

(17)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

18

(19)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

19

(20)  Poročilo o pomanjkanju delovne sile za leto 2022 – Evropski organ za delo.

20

(21)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

21

(22)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,5 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 23.

22

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/22

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2023

(2023/C 312/03)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Češko opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Češko opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga ter spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga ter spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Češka je 1. junija 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 8. septembra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Češko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Češka zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Češka je 1. junija 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 8. septembra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Češko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Češka zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Češka je 13. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 28. aprila 2023 pa konvergenčni program za leto 2023 v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Češke o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Češka je 13. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 28. aprila 2023 pa konvergenčni program za leto 2023 v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Češke o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Češko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Češke pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Češkem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Češke pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Češko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Češke pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Češkem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Češke pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Češko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Češkem ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane zlasti s cenovno konkurenčnostjo in cenami stanovanjskih nepremičnin, vendar bodo v prihodnje verjetno omejene, saj zadolženost gospodinjstev ni tako visoka, inflacija pa naj bi se upočasnila precej hitreje kot povprečje Unije. Na gospodarstvo je močno vplival šok zaradi cen energije, inflacija pa je hitro naraščala. K pospešitvi inflacije je prispevala tudi ohlapna fiskalna naravnanost, ki se je začela s pandemijo COVID-19. V splošnem ostajajo cenovni pritiski visoki, vendar se pričakuje, da bo cenovna konkurenčnost v prihodnje ob padajočih cenah energije delno okrevala, poleg tega ni nikakršnih takojšnjih izzivov glede zunanje vzdržnosti. Inflacija naj bi se upočasnila precej hitreje kot povprečje Unije, če pa bo vztrajala, bi to lahko predstavljalo določena tveganja za konkurenčnost Češke. Zaradi nedavnega poslabšanja tekočega računa je potrebno nadaljnje pozorno spremljanje. V zadnjih letih se je povpraševanje po stanovanjih močno povečalo, k čemur so prispevale nizke obrestne mere, visoka rast dohodka in ohlapni makrobonitetni ukrepi, ponudba stanovanj pa mu ni sledila. Cene stanovanjskih nepremičnin so se med pandemijo bolj zviševale, vendar so se sredi leta 2022 začele umirjati zaradi višjih obrestnih mer in strožjih posojilnih pogojev. Vendar se zdi, da so tveganja za znaten popravek cen stanovanjskih nepremičnin nizka, zadolženost gospodinjstev ni tako visoka, bančni sektor pa je trden; a zaradi omejenega odziva ponudbe na srednji rok se bodo cene še naprej zviševale. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za omejitev inflacije. Hitro znižanje inflacije zahteva močno upočasnitev rasti povpraševanja, kar je mogoče doseči z dovolj strogo denarno in fiskalno politiko. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Češko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Češkem ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane zlasti s cenovno konkurenčnostjo in cenami stanovanjskih nepremičnin, vendar bodo v prihodnje verjetno omejene, saj zadolženost gospodinjstev ni tako visoka, inflacija pa naj bi se upočasnila precej hitreje kot povprečje Unije. Na gospodarstvo je močno vplival šok zaradi cen energije, inflacija pa je hitro naraščala. K pospešitvi inflacije je prispevala tudi ohlapna fiskalna naravnanost, ki se je začela s pandemijo COVID-19. V splošnem ostajajo cenovni pritiski visoki, vendar se pričakuje, da bo cenovna konkurenčnost v prihodnje ob padajočih cenah energije delno okrevala, poleg tega ni nikakršnih takojšnjih izzivov glede zunanje vzdržnosti. Inflacija naj bi se upočasnila precej hitreje kot povprečje Unije, če pa bo vztrajala, bi to lahko predstavljalo določena tveganja za konkurenčnost Češke. Zaradi nedavnega poslabšanja tekočega računa je potrebno nadaljnje pozorno spremljanje. V zadnjih letih se je povpraševanje po stanovanjih močno povečalo, k čemur so prispevale nizke obrestne mere, visoka rast dohodka in ohlapni makrobonitetni ukrepi, ponudba stanovanj pa mu ni sledila. Cene stanovanjskih nepremičnin so se med pandemijo bolj zviševale, vendar so se sredi leta 2022 začele umirjati zaradi višjih obrestnih mer in strožjih posojilnih pogojev. Vendar se zdi, da so tveganja za znaten popravek cen stanovanjskih nepremičnin nizka, zadolženost gospodinjstev ni tako visoka, bančni sektor pa je trden; a zaradi omejenega odziva ponudbe na srednji rok se bodo cene še naprej zviševale. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za omejitev inflacije. Hitro znižanje inflacije zahteva močno upočasnitev rasti povpraševanja, kar je mogoče doseči z dovolj strogo denarno in fiskalno politiko.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država na Češkem zmanjšal s 5,1 % BDP v letu 2021 na 3,6 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je povečal z 42,0 % BDP konec leta 2021 na 44,1 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Češke, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Češka bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pripravi proračuna za leto 2024. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država na Češkem zmanjšal s 5,1 % BDP v letu 2021 na 3,6 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je povečal z 42,0 % BDP konec leta 2021 na 44,1 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Češke, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Češka bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pripravi proračuna za leto 2024.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje trošarin za bencin in dizelsko gorivo, odpravo cestnin za podjetja in znižanje dodatnega prispevka za energijo iz obnovljivih virov, ki ga plačujejo končni uporabniki; taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, pa so vključevali pavšalni prispevek k računom za energijo („varčevalna tarifa“), podporo industriji, na katero vplivajo visoke cene energije, in enkratno nadomestilo za otroke. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 0,7 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,3 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 2,0 % v letu 2021 na 0,1 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje trošarin za bencin in dizelsko gorivo, odpravo cestnin za podjetja in znižanje dodatnega prispevka za energijo iz obnovljivih virov, ki ga plačujejo končni uporabniki; taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, pa so vključevali pavšalni prispevek k računom za energijo („varčevalna tarifa“), podporo industriji, na katero vplivajo visoke cene energije, in enkratno nadomestilo za otroke. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 0,7 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,3 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 2,0 % v letu 2021 na 0,1 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Češka v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Češka v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 večinoma nevtralna v višini – 0,1 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Češka še naprej podpirala okrevanje, med drugim z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,1 % BDP (v letu 2021 pa 1,1 % BDP). Učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je bil nevtralen (9). Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke. Češka je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Češka je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 večinoma nevtralna v višini – 0,1 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Češka še naprej podpirala okrevanje, med drugim z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,1 % BDP (v letu 2021 pa 1,1 % BDP). Učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je bil nevtralen (9). Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke. Češka je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Češka je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2023, je skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 0,1 %, v letu 2024 pa za 3,0 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 se pričakuje podobna realna rast BDP v višini 0,2 % leta 2023 in 2,6 % leta 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2023, je skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 0,1 %, v letu 2024 pa za 3,0 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 se pričakuje podobna realna rast BDP v višini 0,2 % leta 2023 in 2,6 % leta 2024.

| (18) | Vlada v konvergenčnem programu za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 3,5 % BDP. Majhno zmanjšanje v letu 2023 je predvsem posledica višjih odhodkov, kot so subvencije, povezane z energetskimi podpornimi ukrepi, ali višjih bruto investicij v osnovna sredstva, ki se izravnajo z nižjo rastjo drugih odhodkovnih postavk in višjimi prihodki iz sredstev Unije. Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 44,1 % konec leta 2022 na 43,5 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 3,6 % BDP. To je v skladu s predvidenim primanjkljajem iz konvergenčnega programa za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 42,9 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica napovedane višje nominalne rasti BDP. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v konvergenčnem programu za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 3,5 % BDP. Majhno zmanjšanje v letu 2023 je predvsem posledica višjih odhodkov, kot so subvencije, povezane z energetskimi podpornimi ukrepi, ali višjih bruto investicij v osnovna sredstva, ki se izravnajo z nižjo rastjo drugih odhodkovnih postavk in višjimi prihodki iz sredstev Unije. Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 44,1 % konec leta 2022 na 43,5 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 3,6 % BDP. To je v skladu s predvidenim primanjkljajem iz konvergenčnega programa za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 42,9 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica napovedane višje nominalne rasti BDP.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022 (zlasti: znižanje dodatnega prispevka za energijo iz obnovljivih virov, ki ga plačujejo končni uporabniki, in trošarin za dizelsko gorivo), ter nove ukrepe, kot sta omejitev cen električne energije in plina ter podpora v sektorju ogrevanja. Stroški teh ukrepov se delno izravnajo z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer z dajatvijo, ki jo proizvajalci električne energije plačujejo za prihodke, ki presegajo določeno raven cen, in davkom na nepričakovan dobiček podjetij, ki se ukvarjajo s proizvodnjo električne energije in plina ter trgovino z njima, pridobivanjem fosilnih goriv, gorivi in petrokemičnimi izdelki. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,3 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,2 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšali za 0,1 odstotne točke BDP. |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022 (zlasti: znižanje dodatnega prispevka za energijo iz obnovljivih virov, ki ga plačujejo končni uporabniki, in trošarin za dizelsko gorivo), ter nove ukrepe, kot sta omejitev cen električne energije in plina ter podpora v sektorju ogrevanja. Stroški teh ukrepov se delno izravnajo z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer z dajatvijo, ki jo proizvajalci električne energije plačujejo za prihodke, ki presegajo določeno raven cen, in davkom na nepričakovan dobiček podjetij, ki se ukvarjajo s proizvodnjo električne energije in plina ter trgovino z njima, pridobivanjem fosilnih goriv, gorivi in petrokemičnimi izdelki. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,3 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,2 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšali za 0,1 odstotne točke BDP.

| (20) | Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Češki priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Češka bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Češki je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Češki priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Češka bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Češki je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 1,4 % BDP) ob visoki inflaciji. V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost večinoma nevtralna (– 0,1 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,2 % BDP. To vključuje za 0,1 % BDP nižje stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije. To vključuje tudi nižje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (za 0,1 % BDP). Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 1,6 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi na fiskalno naravnanost imele restriktiven učinek v višini 0,5 odstotne točke (13). Zato Češka načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, nacionalno financirane naložbe pa naj se ne bi ohranile. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot je izboljšanje energetske učinkovitosti v javnih stavbah ali naložbe v železnice ali digitalne storitve, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 1,4 % BDP) ob visoki inflaciji. V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost večinoma nevtralna (– 0,1 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,2 % BDP. To vključuje za 0,1 % BDP nižje stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije. To vključuje tudi nižje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (za 0,1 % BDP). Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 1,6 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi na fiskalno naravnanost imele restriktiven učinek v višini 0,5 odstotne točke (13). Zato Češka načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, nacionalno financirane naložbe pa naj se ne bi ohranile. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot je izboljšanje energetske učinkovitosti v javnih stavbah ali naložbe v železnice ali digitalne storitve, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (22) | Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 2,9 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica postopnega opuščanja energetskih podpornih ukrepov, kar je privedlo do nižjih subvencij in manjše rasti socialnih plačil v primerjavi z rastjo nominalnega BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 44,0 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,0 % BDP. To je na splošno v skladu s predvidenim primanjkljajem iz konvergenčnega programa za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 43,1 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 2,9 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica postopnega opuščanja energetskih podpornih ukrepov, kar je privedlo do nižjih subvencij in manjše rasti socialnih plačil v primerjavi z rastjo nominalnega BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 44,0 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,0 % BDP. To je na splošno v skladu s predvidenim primanjkljajem iz konvergenčnega programa za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 43,1 % BDP konec leta 2024.

| (23) | V konvergenčnem programu za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,0 % BDP (v letu 2023 so znašali 1,3 % BDP). To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(23)

V konvergenčnem programu za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,0 % BDP (v letu 2023 so znašali 1,3 % BDP). To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 6,0 %, kot je izraženo v tem priporočilu. To bo prispevalo tudi k znižanju osnovne inflacije, ki je precej nad povprečjem Unije in bi lahko, če se bo ustalila, privedla do zmanjšanja konkurenčnosti. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,3 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 6,0 %, kot je izraženo v tem priporočilu. To bo prispevalo tudi k znižanju osnovne inflacije, ki je precej nad povprečjem Unije in bi lahko, če se bo ustalila, privedla do zmanjšanja konkurenčnosti. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,3 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 3,0 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 3,0 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti.

| (26) | Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 4,9 % BDP v letu 2023 na 4,4 % BDP v letu 2024. Nižje naložbe odražajo nižje nacionalno financirane naložbe in nižje naložbe, ki jih financira Unija, vendar ne prek mehanizma. |
| --- | --- |

(26)

Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 4,9 % BDP v letu 2023 na 4,4 % BDP v letu 2024. Nižje naložbe odražajo nižje nacionalno financirane naložbe in nižje naložbe, ki jih financira Unija, vendar ne prek mehanizma.

| (27) | V konvergenčnem programu za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,4 % BDP v letu 2025 in na 2,2 % do leta 2026. Tako naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2024 zmanjšal pod 3 % BDP. Glede na konvergenčni programom za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 44,0 % konec leta 2024 na 45,0 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(27)

V konvergenčnem programu za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,4 % BDP v letu 2025 in na 2,2 % do leta 2026. Tako naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2024 zmanjšal pod 3 % BDP. Glede na konvergenčni programom za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 44,0 % konec leta 2024 na 45,0 % do konca leta 2026.

| (28) | Češka se sooča s srednje- in dolgoročnimi tveganji za vzdržnost javnih financ. Vrsta fiskalnih ukrepov s trajnim učinkom, sprejetih v zadnjih treh letih, med drugim zmanjšanje osnove za dohodnino in več indeksacij odhodkov za socialno zaščito nad zakonsko določeni minimum, je privedla do poslabšanja strukturnega salda. Zaradi povečanja stroškov staranja prebivalstva obstaja dodaten pritisk na vzdržnost javnih financ v srednjeročnem do dolgoročnem obdobju. Predvidena podvojitev koeficienta starostne odvisnosti starih (16) in omejitev upokojitvene starosti po letu 2030 naj bi privedli do povečanja odhodkov za pokojnine z 8,8 % BDP v letu 2030 na 11,4 % do leta 2050. Poleg tega naj bi se do leta 2070 zaradi staranja prebivalstva povečali tudi javnofinančni odhodki za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, in sicer za 0,9 odstotne točke oziroma 1,7 odstotne točke BDP. Možni ukrepi za dolgoročno obravnavanje vzdržnosti javnih financ vključujejo prilagoditev upokojitvene starosti v skladu s podaljšanjem pričakovane življenjske dobe, zagotavljanje spodbud za povečanje stopnje aktivnosti starejših, omejitev predčasnega upokojevanja, prilagoditev stopenj indeksacije pokojnin in povečanje ponudbe delovne sile, da se zagotovijo višji prihodki za pokojninski sistem. |
| --- | --- |

(28)

Češka se sooča s srednje- in dolgoročnimi tveganji za vzdržnost javnih financ. Vrsta fiskalnih ukrepov s trajnim učinkom, sprejetih v zadnjih treh letih, med drugim zmanjšanje osnove za dohodnino in več indeksacij odhodkov za socialno zaščito nad zakonsko določeni minimum, je privedla do poslabšanja strukturnega salda. Zaradi povečanja stroškov staranja prebivalstva obstaja dodaten pritisk na vzdržnost javnih financ v srednjeročnem do dolgoročnem obdobju. Predvidena podvojitev koeficienta starostne odvisnosti starih (16) in omejitev upokojitvene starosti po letu 2030 naj bi privedli do povečanja odhodkov za pokojnine z 8,8 % BDP v letu 2030 na 11,4 % do leta 2050. Poleg tega naj bi se do leta 2070 zaradi staranja prebivalstva povečali tudi javnofinančni odhodki za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, in sicer za 0,9 odstotne točke oziroma 1,7 odstotne točke BDP. Možni ukrepi za dolgoročno obravnavanje vzdržnosti javnih financ vključujejo prilagoditev upokojitvene starosti v skladu s podaljšanjem pričakovane življenjske dobe, zagotavljanje spodbud za povečanje stopnje aktivnosti starejših, omejitev predčasnega upokojevanja, prilagoditev stopenj indeksacije pokojnin in povečanje ponudbe delovne sile, da se zagotovijo višji prihodki za pokojninski sistem.

| (29) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Češki načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav s tveganjem, da bo prišlo do določenih zamud. Češka je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza 37 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo približno 928 milijonov EUR. Za zagotovitev pravočasnega izvajanja načrta so potrebne nadaljnje izboljšave upravne zmogljivosti ter prednostno razvrščanje ključnih reform in naložb. Načrt naj bi bil dopolnjen leta 2023 z dodatki, ki bodo zajemali novo poglavje REPowerEU in upoštevali povečanje nepovratne podpore. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Češka 30. marca 2023 izrazila namero, da bo v okviru mehanizma zaprosila za največ 11 milijard EUR dodatne podpore v obliki posojila. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Češke na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Češki načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav s tveganjem, da bo prišlo do določenih zamud. Češka je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza 37 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo približno 928 milijonov EUR. Za zagotovitev pravočasnega izvajanja načrta so potrebne nadaljnje izboljšave upravne zmogljivosti ter prednostno razvrščanje ključnih reform in naložb. Načrt naj bi bil dopolnjen leta 2023 z dodatki, ki bodo zajemali novo poglavje REPowerEU in upoštevali povečanje nepovratne podpore. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Češka 30. marca 2023 izrazila namero, da bo v okviru mehanizma zaprosila za največ 11 milijard EUR dodatne podpore v obliki posojila. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Češke na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (30) | Komisija je vse programske dokumente Češke za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Češkem. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je vse programske dokumente Češke za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Češkem.

| (31) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Češka sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s stanovanji, energetsko politiko in zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(31)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Češka sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s stanovanji, energetsko politiko in zelenim prehodom.

| (32) | Cenovna dostopnost stanovanj na Češkem je bila v zadnjih petih letih med najnižjimi v Uniji z velikimi razlikami med regijami. Visoka rast cen stanovanjskih nepremičnin je skupinam s srednjimi dohodki otežila nakup nepremičnin. To je prispevalo k povpraševanju po najemnih nepremičninah, zaradi česar so postale manj dostopne. Poleg tega majhen obseg fonda socialnih stanovanj ne more zadostiti povpraševanju vseh gospodinjstev z nizkimi dohodki in ranljivih gospodinjstev (socialna stanovanja so leta 2020 predstavljala 0,4 % celotnega stanovanjskega fonda v primerjavi s povprečjem Unije v višini 7–8 %) (17), obstoječi stanovanjski dodatki pa so premalo izkoriščeni, delno zaradi upravnega bremena, stigmatizacij in slabe ozaveščenosti. Posledično se je število družin, ki potrebujejo stanovanje, v zadnjih letih povečevalo, kar pomeni vse večje stroške za javni proračun in zdravstveni sistem. Ti izzivi so se zaradi pandemije COVID-19 in pritoka ljudi, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, še povečali. Financiranje kohezijske politike ostaja pomemben vir pilotnih projektov in financiranja naložb v socialna stanovanja, kar prispeva k socialni zaščiti in vključevanju. Vendar so za znatno izboljšanje razmer potrebni drugi viri financiranja. Češka nima zakonodaje in celovitega okvira za socialna stanovanja, kar otežuje usklajevanje razdrobljenih stanovanjskih politik ter opredelitev odgovornosti med nacionalnimi in regionalnimi organi. Stabilno in trajnostno financiranje iz nacionalnih virov bi skupaj s sprejetjem spodbud za najemna ali zadružna stanovanja pripomoglo k povečanju ponudbe cenovno dostopnih stanovanj ter zagotovilo kontinuiteto in razširitev teh prizadevanj. Učinkovito usklajevanje bi bilo ključno za povečanje ponudbe stanovanj, prezidavo in obnovo obstoječih stanovanjskih enot ter uporabo praznih stanovanj. |
| --- | --- |

(32)

Cenovna dostopnost stanovanj na Češkem je bila v zadnjih petih letih med najnižjimi v Uniji z velikimi razlikami med regijami. Visoka rast cen stanovanjskih nepremičnin je skupinam s srednjimi dohodki otežila nakup nepremičnin. To je prispevalo k povpraševanju po najemnih nepremičninah, zaradi česar so postale manj dostopne. Poleg tega majhen obseg fonda socialnih stanovanj ne more zadostiti povpraševanju vseh gospodinjstev z nizkimi dohodki in ranljivih gospodinjstev (socialna stanovanja so leta 2020 predstavljala 0,4 % celotnega stanovanjskega fonda v primerjavi s povprečjem Unije v višini 7–8 %) (17), obstoječi stanovanjski dodatki pa so premalo izkoriščeni, delno zaradi upravnega bremena, stigmatizacij in slabe ozaveščenosti. Posledično se je število družin, ki potrebujejo stanovanje, v zadnjih letih povečevalo, kar pomeni vse večje stroške za javni proračun in zdravstveni sistem. Ti izzivi so se zaradi pandemije COVID-19 in pritoka ljudi, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, še povečali. Financiranje kohezijske politike ostaja pomemben vir pilotnih projektov in financiranja naložb v socialna stanovanja, kar prispeva k socialni zaščiti in vključevanju. Vendar so za znatno izboljšanje razmer potrebni drugi viri financiranja. Češka nima zakonodaje in celovitega okvira za socialna stanovanja, kar otežuje usklajevanje razdrobljenih stanovanjskih politik ter opredelitev odgovornosti med nacionalnimi in regionalnimi organi. Stabilno in trajnostno financiranje iz nacionalnih virov bi skupaj s sprejetjem spodbud za najemna ali zadružna stanovanja pripomoglo k povečanju ponudbe cenovno dostopnih stanovanj ter zagotovilo kontinuiteto in razširitev teh prizadevanj. Učinkovito usklajevanje bi bilo ključno za povečanje ponudbe stanovanj, prezidavo in obnovo obstoječih stanovanjskih enot ter uporabo praznih stanovanj.

| (33) | Od začetka ruske invazije na Ukrajino se je Češka na svojo veliko odvisnost od uvoza fosilnih goriv iz Rusije odzvala z diverzifikacijo oskrbe s plinom. Češka je na primer od popolne odvisnosti od ruske oskrbe s plinom prešla pretežno na diverzificirano oskrbo s plinom iz Norveške in uvoz utekočinjenega zemeljskega plina (UZP). Vendar se poraba fosilnih goriv v državi ni zmanjšala, zaradi česar je bila izpostavljena visokemu tveganju motenj v oskrbi in povišanj cen, kar močno negativno vpliva na gospodinjstva in industrijo. Poraba zemeljskega plina na Češkem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 17 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja. Češka bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (18). |
| --- | --- |

(33)

Od začetka ruske invazije na Ukrajino se je Češka na svojo veliko odvisnost od uvoza fosilnih goriv iz Rusije odzvala z diverzifikacijo oskrbe s plinom. Češka je na primer od popolne odvisnosti od ruske oskrbe s plinom prešla pretežno na diverzificirano oskrbo s plinom iz Norveške in uvoz utekočinjenega zemeljskega plina (UZP). Vendar se poraba fosilnih goriv v državi ni zmanjšala, zaradi česar je bila izpostavljena visokemu tveganju motenj v oskrbi in povišanj cen, kar močno negativno vpliva na gospodinjstva in industrijo. Poraba zemeljskega plina na Češkem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 17 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja. Češka bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (18).

| (34) | Uporaba energije iz obnovljivih virov na Češkem je večinoma stagnirala zaradi regulativnih omejitev, postopkov za izdajo dovoljenj in omejene zmogljivosti distribucijskega omrežja. Češka je napredovala pri reševanju številnih regulativnih izzivov, kot sta odprava potrebe po dovoljenju za proizvodnjo električne energije in gradbenem dovoljenju za manjše fotovoltaične obrate (do 50 kWp), ter sprejela regulativne spremembe za lažjo namestitev. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za krepitev vloge energetskih skupnosti in samooskrbovalcev z energijo iz obnovljivih virov, uvedbo točke „vse na enem mestu“ za obnovljive vire energije in uvedbo namenskih območij za povečanje uporabe obnovljivih virov energije, pri čemer bo ključno spodbujanje širitve omrežja, fleksibilnosti elektroenergetskega sistema (kot sta prilagajanje odjema ali shranjevanje), namestitev majhnih sistemov in pametno merjenje. Regulativne reforme omrežij bi bilo treba dopolniti z naložbami v povečanje zmogljivosti omrežja, spodbujanje fleksibilnosti in uvajanje obnovljivih virov energije. Poleg tega ima Češka trden industrijski potencial za proizvodnjo zelenih tehnologij in bi lahko pospešila naložbe v razvoj in razširitev podnebju prijaznih rešitev ter rešitev za razogljičenje, da bi do leta 2050 dosegli ničelno stopnjo neto emisij. |
| --- | --- |

(34)

Uporaba energije iz obnovljivih virov na Češkem je večinoma stagnirala zaradi regulativnih omejitev, postopkov za izdajo dovoljenj in omejene zmogljivosti distribucijskega omrežja. Češka je napredovala pri reševanju številnih regulativnih izzivov, kot sta odprava potrebe po dovoljenju za proizvodnjo električne energije in gradbenem dovoljenju za manjše fotovoltaične obrate (do 50 kWp), ter sprejela regulativne spremembe za lažjo namestitev. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za krepitev vloge energetskih skupnosti in samooskrbovalcev z energijo iz obnovljivih virov, uvedbo točke „vse na enem mestu“ za obnovljive vire energije in uvedbo namenskih območij za povečanje uporabe obnovljivih virov energije, pri čemer bo ključno spodbujanje širitve omrežja, fleksibilnosti elektroenergetskega sistema (kot sta prilagajanje odjema ali shranjevanje), namestitev majhnih sistemov in pametno merjenje. Regulativne reforme omrežij bi bilo treba dopolniti z naložbami v povečanje zmogljivosti omrežja, spodbujanje fleksibilnosti in uvajanje obnovljivih virov energije. Poleg tega ima Češka trden industrijski potencial za proizvodnjo zelenih tehnologij in bi lahko pospešila naložbe v razvoj in razširitev podnebju prijaznih rešitev ter rešitev za razogljičenje, da bi do leta 2050 dosegli ničelno stopnjo neto emisij.

| (35) | Porast cen energije zaradi ruske vojne agresije proti Ukrajini je pokazal, da je treba izboljšati energetsko učinkovitost češkega stavbnega fonda in odpraviti energetsko revščino. Češka se je odzvala s programi za stanovanjske stavbe ter pomoč starejšim in gospodinjstvom z nizkimi dohodki. Vendar si mora za izboljšanje energetske učinkovitosti bolj prizadevati tako, da bo ta dostopnejša. To je mogoče z olajšanjem upravnega dostopa do subvencij za gospodinjstva in industrijo, vključno s krepitvijo zmogljivosti ter spretnosti v javnih organih. Potrebne so tudi informacijske kampanje in namenske svetovalne storitve po vsej državi, da se zagotovi, da se bo prebivalstvo zavedalo potrebe in koristi, povezanih z zmanjšanjem porabe energije, ter da se posameznikom in industriji olajša dostop do subvencij. Poleg tega mora Češka pospešiti izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev, ki trenutno nimajo spretnosti, potrebnih za prenovo stavb. |
| --- | --- |

(35)

Porast cen energije zaradi ruske vojne agresije proti Ukrajini je pokazal, da je treba izboljšati energetsko učinkovitost češkega stavbnega fonda in odpraviti energetsko revščino. Češka se je odzvala s programi za stanovanjske stavbe ter pomoč starejšim in gospodinjstvom z nizkimi dohodki. Vendar si mora za izboljšanje energetske učinkovitosti bolj prizadevati tako, da bo ta dostopnejša. To je mogoče z olajšanjem upravnega dostopa do subvencij za gospodinjstva in industrijo, vključno s krepitvijo zmogljivosti ter spretnosti v javnih organih. Potrebne so tudi informacijske kampanje in namenske svetovalne storitve po vsej državi, da se zagotovi, da se bo prebivalstvo zavedalo potrebe in koristi, povezanih z zmanjšanjem porabe energije, ter da se posameznikom in industriji olajša dostop do subvencij. Poleg tega mora Češka pospešiti izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev, ki trenutno nimajo spretnosti, potrebnih za prenovo stavb.

| (36) | Zmanjšanje izpostavljenosti Češke fosilnim gorivom je mogoče doseči tudi s prehodom na brezemisijski železniški prevoz in druge oblike brezemisijske mobilnosti, a uvajanje brezemisijskih vozil in v prihodnost usmerjene polnilne in oskrbovalne infrastrukture ni bilo pretirano uspešno. Na regulativnem področju bi morala biti izhodišče za zagotovitev omogočitvenih pogojev in odpravo ovir za prehod na brezemisijsko mobilnost revizija nacionalnega akcijskega načrta za čisto mobilnost in s tem povezane regulativne spremembe. |
| --- | --- |

(36)

Zmanjšanje izpostavljenosti Češke fosilnim gorivom je mogoče doseči tudi s prehodom na brezemisijski železniški prevoz in druge oblike brezemisijske mobilnosti, a uvajanje brezemisijskih vozil in v prihodnost usmerjene polnilne in oskrbovalne infrastrukture ni bilo pretirano uspešno. Na regulativnem področju bi morala biti izhodišče za zagotovitev omogočitvenih pogojev in odpravo ovir za prehod na brezemisijsko mobilnost revizija nacionalnega akcijskega načrta za čisto mobilnost in s tem povezane regulativne spremembe.

| (37) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi s Češko poročalo o pomanjkanju delovne sile za sedem poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti, povezane z zelenim prehodom (primanjkovalo je npr. vodovodnih inštalaterjev, inštalaterjev cevnih inštalacij, električarjev in elektromehanikov) (19). |
| --- | --- |

(37)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi s Češko poročalo o pomanjkanju delovne sile za sedem poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti, povezane z zelenim prehodom (primanjkovalo je npr. vodovodnih inštalaterjev, inštalaterjev cevnih inštalacij, električarjev in elektromehanikov) (19).

| (38) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(38)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Češka v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 6,0 % (21);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

sprejme ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ, vključno z vzdržnostjo pokojninskega sistema;

2.

pospeši izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, tudi z zagotovitvijo ustrezne upravne zmogljivosti, ter hitro dokonča dodatek, vključno s poglavjem REPowerEU, da bi se lahko čim prej začel izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

okrepi zagotavljanje socialnih in cenovno dostopnih stanovanj, vključno s sprejetjem posebnega zakonodajnega okvira, izboljšanjem usklajevanja med različnimi javnimi organi ter spodbujanjem gradnje novih stanovanjskih enot in obnove obstoječih;

4.

zmanjša odvisnost od fosilnih goriv; poveča uvajanje obnovljivih virov energije z dodatnimi naložbami v električna omrežja in neposredno uporabo zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; racionalizira postopke za izdajo dovoljenj za obnovljive vire energije in zagotovi, da bo omrežje ustrezno za dostop do obnovljivih virov energije, in sicer z dodatnimi reformami, odpravo omejitev za male obrate za energijo iz obnovljivih virov in vzpostavitvijo točke „vse na enem mestu“, povečanjem fleksibilnosti omrežij in ustvarjanjem ugodnih pogojev za energetske skupnosti; poveča energetsko učinkovitost sistemov daljinskega ogrevanja in stavbnega fonda s spodbujanjem temeljite prenove in obnovljivih virov toplote, olajšanjem upravnega dostopa do subvencij za gospodinjstva in industrijo ter krepitvijo zmogljivosti in izboljšanjem spretnosti v javnih organih; spodbuja uporabo brezemisijskih vozil in poveča razpoložljivost polnilne in oskrbovalne infrastrukture visoke zmogljivosti z novimi reformami, ki ustvarjajo omogočitvene pogoje in odpravljajo obstoječe ovire za uvedbo vozil in infrastrukture; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 11047/2021 INIT; ST 11047/2021 ADD 1; ST 11047/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 10).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele ekspanziven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP, med drugim zaradi plačil češki pošti za zagotavljanje univerzalnih poštnih storitev v obdobju 2018–2022.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 19).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je potencialna rast BDP Češke, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, srednjeročno (10-letno povprečno) nominalno ocenjena na 13,3 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

13

(14)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

14

(15)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

15

(16)  Glede na poročilo o staranju prebivalstva iz leta 2021, ki ga je Komisija objavila maja 2021.

16

(17)  Zbirka podatkov Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o cenovno dostopnih stanovanjih, http://oe.cd/ahd.

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

18

(19)  Na podlagi poročila evropske mreže zavodov za zaposlovanje (EURES) o pomanjkanju in presežku delovne sile za leto 2022, ki ga je pripravil Evropski organ za delo, tj. podatkov, ki so jih predložili nacionalni uradi za usklajevanje EURES. Zahteve glede spretnosti temeljijo na evropski taksonomiji spretnosti, kompetenc in poklicev (ESCO) v zvezi s spretnostmi za zeleni prehod. Primeri so analizirani na podlagi deleža spretnosti ESCO za zeleni prehod v ustreznih sektorjih. Podatki niso primerljivi med državami in zajemajo najrazličnejše sektorje.

19

(20)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

20

(21)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,5 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

21

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/31

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2023

(2023/C 312/04)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2)Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Danske ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bi bil potreben. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Danske ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bi bil potreben. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Danska je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 6. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Dansko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Danska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Danska je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 6. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Dansko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Danska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Danska je 1. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Danske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. Ker Danska konvergenčnega programa za leto 2023 ni predložila pravočasno, ga Komisija ni mogla oceniti. |
| --- | --- |

(10)

Danska je 1. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Danske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. Ker Danska konvergenčnega programa za leto 2023 ni predložila pravočasno, ga Komisija ni mogla oceniti.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Dansko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Danske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Danskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Danske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Dansko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Danske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Danskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Danske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je presežek sektorja država na Danskem zmanjšal s 3,6 % BDP v letu 2021 na 3,3 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal s 36,7 % BDP konec leta 2021 na 30,1 % konec leta 2022. |
| --- | --- |

(12)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je presežek sektorja država na Danskem zmanjšal s 3,6 % BDP v letu 2021 na 3,3 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal s 36,7 % BDP konec leta 2021 na 30,1 % konec leta 2022.

| (13) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali zmanjšanje dajatve za električno energijo, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali socialne prejemke, namenjene gospodinjstvom z nižjimi dohodki, da bi nadomestili visoke stroške energije. Komisija ocenjuje proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 4,0 % v letu 2021 na 0,0 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali zmanjšanje dajatve za električno energijo, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali socialne prejemke, namenjene gospodinjstvom z nižjimi dohodki, da bi nadomestili visoke stroške energije. Komisija ocenjuje proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 4,0 % v letu 2021 na 0,0 % BDP v letu 2022.

| (14) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Danska v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. |
| --- | --- |

(14)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Danska v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah.

| (15) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 restriktivna in je znašala 0,6 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Danska okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,3 % BDP (v letu 2021 so znašali 0,3 % BDP). Nacionalno financirane naložbe so imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (9). Danska zato ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,7 odstotne točke. Danska je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 restriktivna in je znašala 0,6 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Danska okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,3 % BDP (v letu 2021 so znašali 0,3 % BDP). Nacionalno financirane naložbe so imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (9). Danska zato ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,7 odstotne točke. Danska je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi realna rast BDP v letu 2023 znašala 0,3 %, v letu 2024 pa 1,5 %. |
| --- | --- |

(16)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi realna rast BDP v letu 2023 znašala 0,3 %, v letu 2024 pa 1,5 %.

| (17) | V spomladanski napovedi Komisije 2023 sta predvidena javnofinančni presežek v višini 2,3 % BDP v letu 2023 in dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 30,1 % konec leta 2023. |
| --- | --- |

(17)

V spomladanski napovedi Komisije 2023 sta predvidena javnofinančni presežek v višini 2,3 % BDP v letu 2023 in dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 30,1 % konec leta 2023.

| (18) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, podaljšane od leta 2022, zlasti nekatere socialne prejemke, namenjene gospodinjstvom z nižjimi dohodki, in nove ukrepe, kot je začasno nižja dajatev za električno energijo. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,3 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (0,1 % BDP tudi v letu 2022). |
| --- | --- |

(18)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, podaljšane od leta 2022, zlasti nekatere socialne prejemke, namenjene gospodinjstvom z nižjimi dohodki, in nove ukrepe, kot je začasno nižja dajatev za električno energijo. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,3 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (0,1 % BDP tudi v letu 2022).

| (19) | Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Danski priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Danska bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Danski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(19)

Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Danski priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Danska bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Danski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (20) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 0,4 % BDP) ob visoki inflaciji. V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost restriktivna (0,6 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 % BDP. Ekspanziven učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Razlog za to so stroški energetskih ukrepov, ki niso ciljno usmerjeni, povišanja plač v javnem sektorju in socialnih prejemkov ter večja poraba za zdravstveno varstvo. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 0,3 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa je znašal 0,1 odstotne točke (13). Zato Danska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so ukrepi za energetsko učinkovitost, zelena davčna reforma in ukrepi za zeleno mobilnost, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 0,4 % BDP) ob visoki inflaciji. V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost restriktivna (0,6 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 % BDP. Ekspanziven učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Razlog za to so stroški energetskih ukrepov, ki niso ciljno usmerjeni, povišanja plač v javnem sektorju in socialnih prejemkov ter večja poraba za zdravstveno varstvo. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 0,3 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa je znašal 0,1 odstotne točke (13). Zato Danska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so ukrepi za energetsko učinkovitost, zelena davčna reforma in ukrepi za zeleno mobilnost, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva javnofinančni presežek v višini 1,3 % BDP v letu 2024 in dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 28,8 % konec leta 2024. Komisija trenutno predvideva popolno postopno opuščanje energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(21)

Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva javnofinančni presežek v višini 1,3 % BDP v letu 2024 in dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 28,8 % konec leta 2024. Komisija trenutno predvideva popolno postopno opuščanje energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (22) | Danska bo v letih 2023 in 2024 verjetno še naprej izpolnjevala minimalni srednjeročni proračunski cilj v višini –1,0 % BDP, kot je ocenila Komisija za obdobje 2023–2025. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi strukturni saldo znašal 3,5 % BDP v letu 2023 in 2,1 % BDP v letu 2024, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. |
| --- | --- |

(22)

Danska bo v letih 2023 in 2024 verjetno še naprej izpolnjevala minimalni srednjeročni proračunski cilj v višini –1,0 % BDP, kot je ocenila Komisija za obdobje 2023–2025. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi strukturni saldo znašal 3,5 % BDP v letu 2023 in 2,1 % BDP v letu 2024, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem.

| (23) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 4,6 %. |
| --- | --- |

(23)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 4,6 %.

| (24) | Na Danskem je za periodične davke na nepremičnine določena zgornja meja, zato se ne zvišujejo skupaj s tržnimi cenami. Posledično ne morejo ublažiti ciklov gibanja cen stanovanjskih nepremičnin in imajo negativne distribucijske učinke. Danski parlament je leta 2017 odobril nov sistem davka na nepremičnine za odpravo zgornje meje, ki naj bi začel veljati 1. januarja 2024. Številni ljudje še vedno težko najdejo cenovno dostopno stanovanje. Zaradi kombinacije visokih cen stanovanjskih nepremičnin in dolgih čakalnih dob za dodelitev socialnih stanovanj je prišlo do pomanjkanja cenovno dostopnih stanovanj na glavnih urbanih območjih. Danska prikazuje vse večji delež hipotekarnih posojil s spremenljivo obrestno mero in moratorijem na odplačevanje dolga, kar povečuje ranljivost močno zadolženih imetnikov hipotekarnih posojil za nadaljnje morebitno znižanje cen stanovanj in/ali zvišanje obrestnih mer. |
| --- | --- |

(24)

Na Danskem je za periodične davke na nepremičnine določena zgornja meja, zato se ne zvišujejo skupaj s tržnimi cenami. Posledično ne morejo ublažiti ciklov gibanja cen stanovanjskih nepremičnin in imajo negativne distribucijske učinke. Danski parlament je leta 2017 odobril nov sistem davka na nepremičnine za odpravo zgornje meje, ki naj bi začel veljati 1. januarja 2024. Številni ljudje še vedno težko najdejo cenovno dostopno stanovanje. Zaradi kombinacije visokih cen stanovanjskih nepremičnin in dolgih čakalnih dob za dodelitev socialnih stanovanj je prišlo do pomanjkanja cenovno dostopnih stanovanj na glavnih urbanih območjih. Danska prikazuje vse večji delež hipotekarnih posojil s spremenljivo obrestno mero in moratorijem na odplačevanje dolga, kar povečuje ranljivost močno zadolženih imetnikov hipotekarnih posojil za nadaljnje morebitno znižanje cen stanovanj in/ali zvišanje obrestnih mer.

| (25) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Danski načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Danska je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza 25 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo 301 milijon EUR. Poleg tega, da je bil predložen prvi zahtevek za plačilo, je izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na dobri poti in pričakuje se, da bo drugo plačilo predloženo v skladu z načrtom do konca leta 2023. Danska je 31. maja 2023 predložila spremembo svojega načrta za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Danske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Danski načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Danska je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza 25 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo 301 milijon EUR. Poleg tega, da je bil predložen prvi zahtevek za plačilo, je izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na dobri poti in pričakuje se, da bo drugo plačilo predloženo v skladu z načrtom do konca leta 2023. Danska je 31. maja 2023 predložila spremembo svojega načrta za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Danske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (26) | Komisija je vse programske dokumente Danske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Danskem. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je vse programske dokumente Danske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Danskem.

| (27) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Danska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z razogljičenjem gospodarstva in krepitvijo krožnega gospodarstva v podporo zelenemu prehodu. |
| --- | --- |

(27)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Danska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z razogljičenjem gospodarstva in krepitvijo krožnega gospodarstva v podporo zelenemu prehodu.

| (28) | Napredek Danske na poti h krožnemu gospodarstvu ni zadosten in ga je treba pospešiti, da bi dosegli cilje Unije na področju krožnega gospodarstva. Kljub nekaterim ukrepom politike, ki so bili uvedeni, npr. podnebni načrt iz leta 2020, je napredek omejen. Akcijski načrt za krožno gospodarstvo iz leta 2021 kaže, da je bilo od načrtovanih 129 pobud 27 zaključenih, 88 jih poteka v skladu s časovnico, 14 pa je bilo odloženih. Razpoložljivi statistični podatki kažejo, da Danska v letu 2022 ni napredovala na področju nastajanja odpadkov, recikliranja in krožnega gospodarstva. Krožna uporaba materialov v državi se je rahlo zmanjšala, in sicer z 8 % leta 2016 na 7,8 % leta 2021, kar je pod povprečjem Unije, ki je leta 2021 znašalo 11,7 %. Cilj akcijskega načrta za krožno gospodarstvo je znatno zmanjšati materialni odtis Unije, vendar je danski materialni odtis leta 2020 znašal 25,6 tone/prebivalca, kar je precej nad povprečjem Unije za leto 2020 (13,7 tone/prebivalca). Danska še vedno ne dosega rezultatov v več vidikih krožnega gospodarstva, zlasti na področju nastajanja komunalnih odpadkov, stopenj recikliranja in živilskih odpadkov. Danska še vedno ustvari največjo količino komunalnih odpadkov na prebivalca v Uniji, in sicer je v letu 2021 ustvarila 786 kg/leto/prebivalca (povprečje Unije v letu 2021 je bilo 530 kg/leto/prebivalca), pri čemer nima nacionalnega cilja za skupno zmanjšanje odpadkov. Danska si mora v zvezi z recikliranjem močno prizadevati za izpolnitev cilja Unije za leto 2025 glede recikliranja komunalnih odpadkov in odpadne embalaže, pri čemer je s stopnjo 34,3 % (14) v letu 2021 pod povprečjem Unije, ki znaša 49,6 %. Danska v okviru Unije dosega tudi slabe rezultate pri kazalnikih živilskih odpadkov. Močno je odvisna od sežiganja odpadkov, saj sežiga več kot 50 % komunalnih odpadkov v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša približno 26 %. |
| --- | --- |

(28)

Napredek Danske na poti h krožnemu gospodarstvu ni zadosten in ga je treba pospešiti, da bi dosegli cilje Unije na področju krožnega gospodarstva. Kljub nekaterim ukrepom politike, ki so bili uvedeni, npr. podnebni načrt iz leta 2020, je napredek omejen. Akcijski načrt za krožno gospodarstvo iz leta 2021 kaže, da je bilo od načrtovanih 129 pobud 27 zaključenih, 88 jih poteka v skladu s časovnico, 14 pa je bilo odloženih. Razpoložljivi statistični podatki kažejo, da Danska v letu 2022 ni napredovala na področju nastajanja odpadkov, recikliranja in krožnega gospodarstva. Krožna uporaba materialov v državi se je rahlo zmanjšala, in sicer z 8 % leta 2016 na 7,8 % leta 2021, kar je pod povprečjem Unije, ki je leta 2021 znašalo 11,7 %. Cilj akcijskega načrta za krožno gospodarstvo je znatno zmanjšati materialni odtis Unije, vendar je danski materialni odtis leta 2020 znašal 25,6 tone/prebivalca, kar je precej nad povprečjem Unije za leto 2020 (13,7 tone/prebivalca). Danska še vedno ne dosega rezultatov v več vidikih krožnega gospodarstva, zlasti na področju nastajanja komunalnih odpadkov, stopenj recikliranja in živilskih odpadkov. Danska še vedno ustvari največjo količino komunalnih odpadkov na prebivalca v Uniji, in sicer je v letu 2021 ustvarila 786 kg/leto/prebivalca (povprečje Unije v letu 2021 je bilo 530 kg/leto/prebivalca), pri čemer nima nacionalnega cilja za skupno zmanjšanje odpadkov. Danska si mora v zvezi z recikliranjem močno prizadevati za izpolnitev cilja Unije za leto 2025 glede recikliranja komunalnih odpadkov in odpadne embalaže, pri čemer je s stopnjo 34,3 % (14) v letu 2021 pod povprečjem Unije, ki znaša 49,6 %. Danska v okviru Unije dosega tudi slabe rezultate pri kazalnikih živilskih odpadkov. Močno je odvisna od sežiganja odpadkov, saj sežiga več kot 50 % komunalnih odpadkov v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša približno 26 %.

| (29) | Danska se je zavezala ambicioznim ciljem razogljičenja in je vodilna pri uporabi energije iz obnovljivih virov, zlasti vetrne energije. Poraba zemeljskega plina na Danskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 25,2 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (15). Danska bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (16). Če naj doseže cilje razogljičenja in povečanja deleža obnovljivih virov energije v mešanici energijskih virov, so hitrejše izvajanje projektov in poenostavljena pravila za izdajo dovoljenj bistvenega pomena za izpolnitev nacionalnih ambicij za uvedbo zmogljivosti vetrne energije na morju in na kopnem. Dodatne zmogljivosti, vključno z energetskimi otoki v Baltskem in Severnem morju, bodo zahtevale zadostno načrtovanje širitve omrežja na ravni prenosa in distribucije. Medtem lahko naložbe v energetsko učinkovitost zmanjšajo potrebo po naložbah v energetsko infrastrukturo. Spodbujanje ukrepov za energetsko učinkovitost stavb bi lahko ob kombiniranju ukrepov za izolacijo z uvedbo razogljičenih virov ogrevanja dodatno zmanjšalo odvisnost od fosilnih goriv in povpraševanje po energiji. Izboljšanje energetske učinkovitosti javnih stavb bi bilo mogoče dodatno podpreti z odpravo proračunskih omejitev za občinske in regijske zelene projekte. Dodatni ukrepi, ki podpirajo energetsko učinkovitost v zasebnih stavbah, bi prispevali k zmanjšanju visokih stroškov energije na Danskem, ki je imela leta 2022 drugi najvišji povprečni račun gospodinjstev za energijo. Domače industrijske dejavnosti ponujajo možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti, zlasti z izkoriščanjem presežne toplote pri daljinskem ogrevanju. |
| --- | --- |

(29)

Danska se je zavezala ambicioznim ciljem razogljičenja in je vodilna pri uporabi energije iz obnovljivih virov, zlasti vetrne energije. Poraba zemeljskega plina na Danskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 25,2 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (15). Danska bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (16). Če naj doseže cilje razogljičenja in povečanja deleža obnovljivih virov energije v mešanici energijskih virov, so hitrejše izvajanje projektov in poenostavljena pravila za izdajo dovoljenj bistvenega pomena za izpolnitev nacionalnih ambicij za uvedbo zmogljivosti vetrne energije na morju in na kopnem. Dodatne zmogljivosti, vključno z energetskimi otoki v Baltskem in Severnem morju, bodo zahtevale zadostno načrtovanje širitve omrežja na ravni prenosa in distribucije. Medtem lahko naložbe v energetsko učinkovitost zmanjšajo potrebo po naložbah v energetsko infrastrukturo. Spodbujanje ukrepov za energetsko učinkovitost stavb bi lahko ob kombiniranju ukrepov za izolacijo z uvedbo razogljičenih virov ogrevanja dodatno zmanjšalo odvisnost od fosilnih goriv in povpraševanje po energiji. Izboljšanje energetske učinkovitosti javnih stavb bi bilo mogoče dodatno podpreti z odpravo proračunskih omejitev za občinske in regijske zelene projekte. Dodatni ukrepi, ki podpirajo energetsko učinkovitost v zasebnih stavbah, bi prispevali k zmanjšanju visokih stroškov energije na Danskem, ki je imela leta 2022 drugi najvišji povprečni račun gospodinjstev za energijo. Domače industrijske dejavnosti ponujajo možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti, zlasti z izkoriščanjem presežne toplote pri daljinskem ogrevanju.

| (30) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, namestitvijo in vzdrževanjem ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Dansko poročalo o pomanjkanju delovne sile za 60 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno z okoljskimi inženirji, strokovnjaki za varstvo okolja in arhitekti stavb. Čeprav povpraševanje po spretnostih za zeleni prehod narašča, se je število delavcev v energetsko intenzivnih panogah, ki se udeležujejo izobraževanja in usposabljanja, v zadnjem desetletju močno zmanjšalo, in sicer s 24,6 % leta 2015 na 15,6 % leta 2021 – |
| --- | --- |

(30)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, namestitvijo in vzdrževanjem ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Dansko poročalo o pomanjkanju delovne sile za 60 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno z okoljskimi inženirji, strokovnjaki za varstvo okolja in arhitekti stavb. Čeprav povpraševanje po spretnostih za zeleni prehod narašča, se je število delavcev v energetsko intenzivnih panogah, ki se udeležujejo izobraževanja in usposabljanja, v zadnjem desetletju močno zmanjšalo, in sicer s 24,6 % leta 2015 na 15,6 % leta 2021 –

PRIPOROČA, da Danska v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

ob ohranjanju trdnega fiskalnega položaja v letu 2024 vztraja pri nacionalno financiranih javnih naložbah in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja naložbe in reforme, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, in ohranja preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

izvaja novi sistem davka na nepremičnine, da bi znova vzpostavila povezavo med tržnimi cenami in davki ter zagotovila pravičnejšo obdavčitev; pospeši naložbe za gradnjo cenovno dostopnih stanovanj kot odgovor na najnujnejše potrebe;

2.

nadaljuje dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter hitro začne izvajati ukrepe iz dodatka, ki je bil nedavno predložen skupaj s poglavjem REPowerEU; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

krepi politike krožnega gospodarstva in ravnanja z odpadki, med drugim s pospešitvijo izvajanja danskega nacionalnega akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, spodbujanjem preprečevanja nastajanja odpadkov ter spodbujanjem ponovne uporabe komunalnih in drugih odpadkov, povečanjem stopenj recikliranja, zmanjšanjem živilskih odpadkov in prehodom s sežiganja komunalnih odpadkov na okolju prijaznejše vire proizvodnje toplote;

4.

zmanjša odvisnost od fosilnih goriv in poveča delež obnovljivih virov energije v oskrbi z energijo; obravnava naraščajoče potrebe in povpraševanje po prožnosti s spodbujanjem potrebnega razvoja elektroenergetskega omrežja na ravni prenosa in distribucije; racionalizira veljavna pravila za izdajo dovoljenj za energijo iz obnovljivih virov; izvaja dodatne ukrepe, ki podpirajo energetsko učinkovitost v zasebnih in javnih stavbah, da bi se znižali računi za energijo in stroški energetskega sistema; zagotovi boljšo uvedbo razogljičenih virov ogrevanja; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10154/2021 INIT.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 14).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 27).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Danske, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 1,9 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

13

(14)  Danska je Komisijo obvestila, da je sporočena stopnja recikliranja za leto 2021 temeljila na nepravilnih podatkih in bo revidirana.

14

(15)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

16

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/38

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2023

(2023/C 312/05)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) ter zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Nemčije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Nemčije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Nemčija je 28. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Nemčijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Nemčija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Nemčija je 28. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Nemčijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Nemčija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Nemčija je 24. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 26. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Nemčije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Nemčija je 24. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 26. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Nemčije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Nemčijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Nemčije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta Nemčije za okrevanje in odpornost. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Nemčije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Nemčijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Nemčije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta Nemčije za okrevanje in odpornost. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Nemčije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Nemčijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti vztrajni velik presežek na tekočem računu, ki odraža tudi skromne naložbe glede na prihranke in ima čezmejni pomen, se je postopoma zmanjšal, nazadnje med energetsko krizo, vendar naj bi se znatno povečal. Presežek na tekočem računu se je do leta 2019 počasi zmanjševal ob rahlem povečevanju deleža domačih naložb in upadanju trgovinske bilance, od takrat pa ga zaznamujejo neobičajne gospodarske razmere. Leta 2022 se je izrazito zmanjšal zaradi višjih uvoznih cen energije, pa tudi zmanjšanja trgovinskega presežka, ki ni povezan z energijo, in okrevanja uvoza, povezanega s turizmom. V letu 2022 je presežek ostal nad ravnmi, izraženimi v temeljnih kazalnikih države, v letu 2023 naj bi se znova izrazito povečal, v letu 2024 pa naj bi ostal skoraj nespremenjen. Predvidoma bo ostal pod pragom za postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji. Plače naj bi po napovedih močno rasle, s čimer bi se podprlo domače povpraševanje, stroški dela na enoto pa bi lahko rasli hitreje kot v preostalem euroobmočju. Kljub temu potrošnjo in naložbe začasno zavira visoka inflacija. V zadnjih letih so se cene stanovanjskih nepremičnin močno zvišale, čeprav so se od sredine leta 2022 nekoliko umirile. Ponudba stanovanjskih nepremičnin zaradi šibkih naložb v stanovanjske nepremičnine ne dohiteva povpraševanja, to pa lahko še poveča stalna tveganja precenitve. Za nadaljnje zmanjšanje ranljivosti bi bilo koristno pravočasno in učinkovito izvesti pobude za javne naložbe ter odpraviti ovire za naložbe. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Nemčijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti vztrajni velik presežek na tekočem računu, ki odraža tudi skromne naložbe glede na prihranke in ima čezmejni pomen, se je postopoma zmanjšal, nazadnje med energetsko krizo, vendar naj bi se znatno povečal. Presežek na tekočem računu se je do leta 2019 počasi zmanjševal ob rahlem povečevanju deleža domačih naložb in upadanju trgovinske bilance, od takrat pa ga zaznamujejo neobičajne gospodarske razmere. Leta 2022 se je izrazito zmanjšal zaradi višjih uvoznih cen energije, pa tudi zmanjšanja trgovinskega presežka, ki ni povezan z energijo, in okrevanja uvoza, povezanega s turizmom. V letu 2022 je presežek ostal nad ravnmi, izraženimi v temeljnih kazalnikih države, v letu 2023 naj bi se znova izrazito povečal, v letu 2024 pa naj bi ostal skoraj nespremenjen. Predvidoma bo ostal pod pragom za postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji. Plače naj bi po napovedih močno rasle, s čimer bi se podprlo domače povpraševanje, stroški dela na enoto pa bi lahko rasli hitreje kot v preostalem euroobmočju. Kljub temu potrošnjo in naložbe začasno zavira visoka inflacija. V zadnjih letih so se cene stanovanjskih nepremičnin močno zvišale, čeprav so se od sredine leta 2022 nekoliko umirile. Ponudba stanovanjskih nepremičnin zaradi šibkih naložb v stanovanjske nepremičnine ne dohiteva povpraševanja, to pa lahko še poveča stalna tveganja precenitve. Za nadaljnje zmanjšanje ranljivosti bi bilo koristno pravočasno in učinkovito izvesti pobude za javne naložbe ter odpraviti ovire za naložbe.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Nemčiji zmanjšal s 3,7 % BDP v letu 2021 na 2,6 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 69,3 % BDP konec leta 2021 padel na 66,3 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Nemčije, saj naj bi njen primanjkljaj v letu 2023 presegel 3 % BDP. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Nemčija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Nemčiji zmanjšal s 3,7 % BDP v letu 2021 na 2,6 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 69,3 % BDP konec leta 2021 padel na 66,3 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Nemčije, saj naj bi njen primanjkljaj v letu 2023 presegel 3 % BDP. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Nemčija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje davka na energijo za goriva ter znižanje davka na dodano vrednost za ogrevanje s plinom in daljinsko ogrevanje, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali pavšalni bonus za energijo in plačilo decembrskega računa za plin zasebnim odjemalcem plina. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 1,2 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 4,2 % v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje davka na energijo za goriva ter znižanje davka na dodano vrednost za ogrevanje s plinom in daljinsko ogrevanje, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali pavšalni bonus za energijo in plačilo decembrskega računa za plin zasebnim odjemalcem plina. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 1,2 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 4,2 % v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 Nemčiji priporočil (7), naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, pa tudi nacionalno financirane naložbe. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 Nemčiji priporočil (7), naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, pa tudi nacionalno financirane naložbe.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala ‒ 2,7 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Nemčija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,2 % BDP (v letu 2021 pa 0,3 % BDP). Učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je bil nevtralen (9). Nemčija je tako ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 2,4 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 1,2 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Hkrati so se zaradi znižanja davkov pri obdavčitvi dohodkov znižali prihodki države, kar je prispevalo tudi k rasti neto primarnih tekočih odhodkov (in sicer v višini 0,1 % BDP). Znatni ekspanzivni učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov je bil le delno posledica ukrepov za obravnavanje gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine. Nemčija zato ni zadostno nadzorovala rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala ‒ 2,7 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Nemčija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,2 % BDP (v letu 2021 pa 0,3 % BDP). Učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je bil nevtralen (9). Nemčija je tako ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 2,4 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 1,2 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Hkrati so se zaradi znižanja davkov pri obdavčitvi dohodkov znižali prihodki države, kar je prispevalo tudi k rasti neto primarnih tekočih odhodkov (in sicer v višini 0,1 % BDP). Znatni ekspanzivni učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov je bil le delno posledica ukrepov za obravnavanje gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine. Nemčija zato ni zadostno nadzorovala rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 0,2 %, v letu 2024 pa za 1,8 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 se pričakuje podobna realna rast BDP v višini 0,2 % leta 2023 in 1,4 % leta 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 0,2 %, v letu 2024 pa za 1,8 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 se pričakuje podobna realna rast BDP v višini 0,2 % leta 2023 in 1,4 % leta 2024.

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 41⁄4 % BDP. Povečanje v letu 2023 je predvsem posledica dodatnih odhodkov za zaviranje cen plina in električne energije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 66,3 % konec leta 2022 na 67,75 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 2,3 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi predvidenih manjših odhodkov za zaviranje cen energije. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 65,2 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica manjšega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 41⁄4 % BDP. Povečanje v letu 2023 je predvsem posledica dodatnih odhodkov za zaviranje cen plina in električne energije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 66,3 % konec leta 2022 na 67,75 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 2,3 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi predvidenih manjših odhodkov za zaviranje cen energije. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 65,2 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica manjšega primanjkljaja.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Če primerjamo z letom 2022, gre za nove ukrepe, zlasti zaviranje cen energije za plin in električno energijo. Stroški teh ukrepov so delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer z dajatvijo na izredne dobičke. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 2,0 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, čeprav jih veliko ohranja cenovni signal za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,5 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,3 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi v primerjavi z letom 2022 ostali nespremenjeni. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,8 % BDP |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Če primerjamo z letom 2022, gre za nove ukrepe, zlasti zaviranje cen energije za plin in električno energijo. Stroški teh ukrepov so delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer z dajatvijo na izredne dobičke. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 2,0 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, čeprav jih veliko ohranja cenovni signal za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,5 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,3 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi v primerjavi z letom 2022 ostali nespremenjeni. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,8 % BDP

| (20) | Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Nemčiji priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Nemčija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Nemčiji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Nemčiji priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Nemčija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Nemčiji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 0,5 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (‒ 2,7 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 % BDP. To vključuje za 0,2 % BDP višje stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,2 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost (13). Zato Nemčija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot so energetska prenova stavb, izboljšanje polnilne infrastrukture za električne avtomobile in opremljanje šol za digitalno dobo, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 0,5 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (‒ 2,7 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 % BDP. To vključuje za 0,2 % BDP višje stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,2 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost (13). Zato Nemčija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot so energetska prenova stavb, izboljšanje polnilne infrastrukture za električne avtomobile in opremljanje šol za digitalno dobo, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 1,75 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica postopne odprave zaviranja cen energije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 66,5 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,2 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi nižjih ocen za energetske podporne ukrepe. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 naj bi bil dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 nižji, in sicer 64,1 %, kar je predvsem posledica manjšega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 1,75 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica postopne odprave zaviranja cen energije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 66,5 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,2 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi nižjih ocen za energetske podporne ukrepe. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 naj bi bil dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 nižji, in sicer 64,1 %, kar je predvsem posledica manjšega primanjkljaja.

| (23) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,3 % BDP. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Zdi se, da večina energetskih podpornih ukrepov, ki naj bi po trenutnih načrtih veljali tudi v letu 2024, ni ciljno usmerjena v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Večina jih ohranja cenovni signal za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(23)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,3 % BDP. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Zdi se, da večina energetskih podpornih ukrepov, ki naj bi po trenutnih načrtih veljali tudi v letu 2024, ni ciljno usmerjena v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Večina jih ohranja cenovni signal za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 2,5 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 2,0 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 2,5 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 2,0 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,4 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, kar je posledica nadaljnje veljavnosti nekaterih takih ukrepov v letu 2024 in diskrecijskih ukrepov, ki zmanjšujejo prihodke, kot so različna znižanja davka od dohodkov. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,4 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, kar je posledica nadaljnje veljavnosti nekaterih takih ukrepov v letu 2024 in diskrecijskih ukrepov, ki zmanjšujejo prihodke, kot so različna znižanja davka od dohodkov.

| (26) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe v letih 2023 in 2024 ostale nespremenjene in znašale 2,5 % BDP. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te vključujejo različne reforme sistema obdavčitve dohodkov in pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

(26)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe v letih 2023 in 2024 ostale nespremenjene in znašale 2,5 % BDP. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te vključujejo različne reforme sistema obdavčitve dohodkov in pokojninskega sistema.

| (27) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letih 2025 in 2026 postopoma zmanjšal na 0,75 % BDP. Tako naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2024 zmanjšal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 66,5 % konec leta 2024 na 65,5 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(27)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letih 2025 in 2026 postopoma zmanjšal na 0,75 % BDP. Tako naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2024 zmanjšal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 66,5 % konec leta 2024 na 65,5 % do konca leta 2026.

| (28) | Čeprav je uspešnost na področju zaposlovanja še naprej visoka, se zaradi hitrega staranja prebivalstva pričakuje, da se bo pomanjkanje delovne sile in spretnosti še povečalo. Pričakuje se, da se bo zaradi upokojevanja generacije „baby boom“ število delovno sposobnega prebivalstva v dvajsetih letih 21. stoletja zmanjšalo za 3,7 milijona. Posledično se bodo znatno povečale potrebe po financiranju v okviru obveznega dokladnega pokojninskega sistema (prvi pokojninski steber) in morda bo ogrožena ustreznost pokojnin. Za nadomestitev upadanja števila potencialne delovne sile bo potrebna neto bilanca migracij približno 400 000 ljudi na leto. Zakonsko določena upokojitvena starost se bo do leta 2031 postopoma zvišala na 67 let. Čeprav je stopnja delovne aktivnosti delavcev, starih 55–64 let, med najvišjimi v Uniji, se je zviševanje dejanske upokojitvene starosti v zadnjih letih upočasnilo, zaposlenost v starostni skupini nad 65 let pa zaostaja za najuspešnejšimi državami v Uniji. Razlog za to so tudi možnosti predčasnega upokojevanja, kar še dodatno povečuje pritisk na vzdržnost pokojninskega sistema. Osebe, ki so delale vsaj 35 let, se lahko predčasno upokojijo z razmeroma majhnimi odbitki od pokojninskih prejemkov. Vsi, ki so delali vsaj 45 let, pa se lahko upokojijo brez izgube pokojninskih pravic (Rente nach 45 Beitragsjahren). Zasebni sistemi pokojninskega zavarovanja, ki jih subvencionira država (pokojninski načrti osebnega pokojninskega zavarovanja tretjega stebra – Riester Rente), so bili doslej premalo izkoriščeni. Kljub prizadevanjem za večjo izkoriščenost poklicnih pokojnin (drugi steber) pokritost še vedno ostaja približno 56-odstotna. |
| --- | --- |

(28)

Čeprav je uspešnost na področju zaposlovanja še naprej visoka, se zaradi hitrega staranja prebivalstva pričakuje, da se bo pomanjkanje delovne sile in spretnosti še povečalo. Pričakuje se, da se bo zaradi upokojevanja generacije „baby boom“ število delovno sposobnega prebivalstva v dvajsetih letih 21. stoletja zmanjšalo za 3,7 milijona. Posledično se bodo znatno povečale potrebe po financiranju v okviru obveznega dokladnega pokojninskega sistema (prvi pokojninski steber) in morda bo ogrožena ustreznost pokojnin. Za nadomestitev upadanja števila potencialne delovne sile bo potrebna neto bilanca migracij približno 400 000 ljudi na leto. Zakonsko določena upokojitvena starost se bo do leta 2031 postopoma zvišala na 67 let. Čeprav je stopnja delovne aktivnosti delavcev, starih 55–64 let, med najvišjimi v Uniji, se je zviševanje dejanske upokojitvene starosti v zadnjih letih upočasnilo, zaposlenost v starostni skupini nad 65 let pa zaostaja za najuspešnejšimi državami v Uniji. Razlog za to so tudi možnosti predčasnega upokojevanja, kar še dodatno povečuje pritisk na vzdržnost pokojninskega sistema. Osebe, ki so delale vsaj 35 let, se lahko predčasno upokojijo z razmeroma majhnimi odbitki od pokojninskih prejemkov. Vsi, ki so delali vsaj 45 let, pa se lahko upokojijo brez izgube pokojninskih pravic (Rente nach 45 Beitragsjahren). Zasebni sistemi pokojninskega zavarovanja, ki jih subvencionira država (pokojninski načrti osebnega pokojninskega zavarovanja tretjega stebra – Riester Rente), so bili doslej premalo izkoriščeni. Kljub prizadevanjem za večjo izkoriščenost poklicnih pokojnin (drugi steber) pokritost še vedno ostaja približno 56-odstotna.

| (29) | Davčna mešanica v Nemčiji je še naprej močno odvisna od prihodkov od davkov na delo, medtem ko so davčne osnove, ki lahko podpirajo vključujočo in trajnostno rast, še vedno premalo izkoriščene. Davčni primež stroškov dela je med najvišjimi v Uniji, z medsebojnim vplivom davčnega sistema in sistema transferjev pa se premalo spodbuja povečanje števila opravljenih delovnih ur za zaposlene z nizkimi dohodki in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu, ki so pogosto ženske. To negativno vpliva na ponudbo delovne sile in še povečuje pomanjkanje delovne sile. Delež okoljskih davkov za obdavčitev energije in prometa je v Nemčiji pod povprečjem Unije. Obdavčitev vozil ne spodbuja okolju prijaznejšega prevoza. Okolju škodljive subvencije, kot so subvencije za fosilna goriva (vključno z davčnimi oprostitvami in znižanjem davkov), so še vedno znatne, kar ovira zeleni prehod. |
| --- | --- |

(29)

Davčna mešanica v Nemčiji je še naprej močno odvisna od prihodkov od davkov na delo, medtem ko so davčne osnove, ki lahko podpirajo vključujočo in trajnostno rast, še vedno premalo izkoriščene. Davčni primež stroškov dela je med najvišjimi v Uniji, z medsebojnim vplivom davčnega sistema in sistema transferjev pa se premalo spodbuja povečanje števila opravljenih delovnih ur za zaposlene z nizkimi dohodki in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu, ki so pogosto ženske. To negativno vpliva na ponudbo delovne sile in še povečuje pomanjkanje delovne sile. Delež okoljskih davkov za obdavčitev energije in prometa je v Nemčiji pod povprečjem Unije. Obdavčitev vozil ne spodbuja okolju prijaznejšega prevoza. Okolju škodljive subvencije, kot so subvencije za fosilna goriva (vključno z davčnimi oprostitvami in znižanjem davkov), so še vedno znatne, kar ovira zeleni prehod.

| (30) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Hitro nadaljnje izvajanje načrta je zaradi začasne narave mehanizma, ki se bo izvajal do leta 2026, bistvenega pomena. Nemški načrt za okrevanje in odpornost se sicer izvaja, vendar prihaja do znatnih zamud. Zaradi omejenih sredstev, namenjenih izvajanju načrta, in nezadostnega prednostnega razvrščanja Nemčija zaostaja pri izvajanju. Nemčija mora še podpisati dokument o operativnih ureditvah in predložiti prvi zahtevek za plačilo. Nemški načrt za okrevanje in odpornost je bil enkrat že dopolnjen, in sicer 14. februarja 2023, pri čemer sta bila prilagojena dva naložbena ukrepa, ki ju zaradi objektivnih okoliščin ni bilo mogoče v celoti izvesti (16). Pričakuje se, da bo leta 2023 ponovno dopolnjen še z enim dodatkom, da bi se vključilo poglavje REPowerEU in upoštevalo povečanje nepovratne podpore. Vendar pogajanja v zvezi s poglavjem REPowerEU in prilagoditvami zaradi povečanja nepovratne podpore še potekajo. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Nemčije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Hitro nadaljnje izvajanje načrta je zaradi začasne narave mehanizma, ki se bo izvajal do leta 2026, bistvenega pomena. Nemški načrt za okrevanje in odpornost se sicer izvaja, vendar prihaja do znatnih zamud. Zaradi omejenih sredstev, namenjenih izvajanju načrta, in nezadostnega prednostnega razvrščanja Nemčija zaostaja pri izvajanju. Nemčija mora še podpisati dokument o operativnih ureditvah in predložiti prvi zahtevek za plačilo. Nemški načrt za okrevanje in odpornost je bil enkrat že dopolnjen, in sicer 14. februarja 2023, pri čemer sta bila prilagojena dva naložbena ukrepa, ki ju zaradi objektivnih okoliščin ni bilo mogoče v celoti izvesti (16). Pričakuje se, da bo leta 2023 ponovno dopolnjen še z enim dodatkom, da bi se vključilo poglavje REPowerEU in upoštevalo povečanje nepovratne podpore. Vendar pogajanja v zvezi s poglavjem REPowerEU in prilagoditvami zaradi povečanja nepovratne podpore še potekajo. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Nemčije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (31) | Komisija je leta 2022 odobrila vse programske dokumente Nemčije za kohezijsko politiko. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Nemčiji. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je leta 2022 odobrila vse programske dokumente Nemčije za kohezijsko politiko. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Nemčiji.

| (32) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Nemčija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z digitalizacijo, energetsko politiko in zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(32)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Nemčija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z digitalizacijo, energetsko politiko in zelenim prehodom.

| (33) | Čeprav si Nemčija prizadeva za izboljšanje digitalizacije javnih storitev, izvajanje še vedno poteka počasi. Do ciljnega datuma (konec leta 2022) je bilo doseženih le malo ciljev iz zakona o spletnem dostopu, ki določa obvezno stalno digitalizacijo čelnega procesa za vse upravne storitve. Primerjalna ocena e-uprave, ki jo izvaja Komisija, kaže, da je država premalo uspešna tudi pri digitalizaciji zalednih služb, ta pa je ključna za učinkovito zagotavljanje storitev zunaj področja uporabe zakona o spletnem dostopu. V zvezi s tem je bila za prednostno nalogo razglašena posodobitev registrov v okviru zakona o posodobitvi registrov, da bi se uvedlo načelo Unije „samo enkrat“, v skladu s katerim morajo državljani in podjetja standardne informacije organom zagotoviti samo enkrat. Vendar je bil pri tem od začetka veljavnosti zakona leta 2021 dosežen le majhen napredek. Tudi uporaba storitev, ki so bile digitalizirane, je slaba: Nemčija je glede na delež oseb, ki uporabljajo storitve e-uprave, pod povprečjem Unije. Prav tako je pod povprečjem Unije glede različnih vidikov kazalnikov v primerjalni oceni e-uprave, kot so preglednost, obstoj ključnih omogočitvenih dejavnikov in dostopnost digitalnih javnih storitev za posameznike v tujini. Nacionalni svet za regulativni nadzor meni, da je izvajanje zakona o spletnem dostopu neustrezno, pri čemer je predvideno pomanjkanje delovne sil opredelil kot ključno tveganje, če ne bo povečanja učinkovitosti na podlagi digitalizacije. Ozka grla, ugotovljena v sklopu digitalizacije javnih storitev, se v enaki meri tičejo tudi zadevnih ukrepov v načrtu Nemčije za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(33)

Čeprav si Nemčija prizadeva za izboljšanje digitalizacije javnih storitev, izvajanje še vedno poteka počasi. Do ciljnega datuma (konec leta 2022) je bilo doseženih le malo ciljev iz zakona o spletnem dostopu, ki določa obvezno stalno digitalizacijo čelnega procesa za vse upravne storitve. Primerjalna ocena e-uprave, ki jo izvaja Komisija, kaže, da je država premalo uspešna tudi pri digitalizaciji zalednih služb, ta pa je ključna za učinkovito zagotavljanje storitev zunaj področja uporabe zakona o spletnem dostopu. V zvezi s tem je bila za prednostno nalogo razglašena posodobitev registrov v okviru zakona o posodobitvi registrov, da bi se uvedlo načelo Unije „samo enkrat“, v skladu s katerim morajo državljani in podjetja standardne informacije organom zagotoviti samo enkrat. Vendar je bil pri tem od začetka veljavnosti zakona leta 2021 dosežen le majhen napredek. Tudi uporaba storitev, ki so bile digitalizirane, je slaba: Nemčija je glede na delež oseb, ki uporabljajo storitve e-uprave, pod povprečjem Unije. Prav tako je pod povprečjem Unije glede različnih vidikov kazalnikov v primerjalni oceni e-uprave, kot so preglednost, obstoj ključnih omogočitvenih dejavnikov in dostopnost digitalnih javnih storitev za posameznike v tujini. Nacionalni svet za regulativni nadzor meni, da je izvajanje zakona o spletnem dostopu neustrezno, pri čemer je predvideno pomanjkanje delovne sil opredelil kot ključno tveganje, če ne bo povečanja učinkovitosti na podlagi digitalizacije. Ozka grla, ugotovljena v sklopu digitalizacije javnih storitev, se v enaki meri tičejo tudi zadevnih ukrepov v načrtu Nemčije za okrevanje in odpornost.

| (34) | Izboljšanje digitalnih spretnosti je ključnega pomena za digitalni prehod, da se odpravi pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile in poveča produktivnost. Nemčija je bila v letu 2021 z 49 % posameznikov, ki so stari 16–74 let in imajo vsaj osnovne digitalne spretnosti, pod povprečjem Unije, ki znaša 54 %, to pa ovira digitalni prehod. Leta 2021 je imelo le 50 % vseh mladih med 16. in 19. letom vsaj osnovne digitalne spretnosti, kar je 19 odstotnih točk pod povprečjem Unije. Čeprav je delež zaposlenih strokovnjakov za IKT v Nemčiji nad povprečjem Unije, delež strokovnjakinj za IKT pa ustreza povprečju Unije, je veliko delovnih mest nezasedenih, kar kaže na dodatne potrebe. Za izboljšanje digitalnih spretnosti bi bila ključna nadaljnja prizadevanja za rešitev pomanjkanja učiteljev in zagotovitev boljšega usposabljanja učiteljev na področju digitalizacije na vseh ravneh izobraževanja. Vključevanje digitalne tehnologije v poslovne dejavnosti se giblje le okoli povprečja Unije, kar velja tudi za delež malih in srednjih podjetij z vsaj osnovno ravnjo digitalne intenzivnosti ter za uvajanje naprednih tehnologij, kot so oblak, velepodatki in umetna inteligenca, v podjetjih. Nemški načrt za okrevanje in odpornost vključuje več ukrepov za podporo digitalnim spretnostim in zlasti digitalnemu izobraževanju, npr. naložbe v digitalne naprave za učitelje, izobraževalna platforma in izobraževalni centri odličnosti. Poleg tega Nemčija izvaja ukrepe za podporo izpopolnjevanju in preusposabljanju svoje delovne sile. To vključuje poudarek na digitalizaciji podjetij (npr. evropska vozlišča za digitalne inovacije ali shema za podporo naložbam, ki se imenuje Digitalna sedanjost (Digital Jetzt)). |
| --- | --- |

(34)

Izboljšanje digitalnih spretnosti je ključnega pomena za digitalni prehod, da se odpravi pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile in poveča produktivnost. Nemčija je bila v letu 2021 z 49 % posameznikov, ki so stari 16–74 let in imajo vsaj osnovne digitalne spretnosti, pod povprečjem Unije, ki znaša 54 %, to pa ovira digitalni prehod. Leta 2021 je imelo le 50 % vseh mladih med 16. in 19. letom vsaj osnovne digitalne spretnosti, kar je 19 odstotnih točk pod povprečjem Unije. Čeprav je delež zaposlenih strokovnjakov za IKT v Nemčiji nad povprečjem Unije, delež strokovnjakinj za IKT pa ustreza povprečju Unije, je veliko delovnih mest nezasedenih, kar kaže na dodatne potrebe. Za izboljšanje digitalnih spretnosti bi bila ključna nadaljnja prizadevanja za rešitev pomanjkanja učiteljev in zagotovitev boljšega usposabljanja učiteljev na področju digitalizacije na vseh ravneh izobraževanja. Vključevanje digitalne tehnologije v poslovne dejavnosti se giblje le okoli povprečja Unije, kar velja tudi za delež malih in srednjih podjetij z vsaj osnovno ravnjo digitalne intenzivnosti ter za uvajanje naprednih tehnologij, kot so oblak, velepodatki in umetna inteligenca, v podjetjih. Nemški načrt za okrevanje in odpornost vključuje več ukrepov za podporo digitalnim spretnostim in zlasti digitalnemu izobraževanju, npr. naložbe v digitalne naprave za učitelje, izobraževalna platforma in izobraževalni centri odličnosti. Poleg tega Nemčija izvaja ukrepe za podporo izpopolnjevanju in preusposabljanju svoje delovne sile. To vključuje poudarek na digitalizaciji podjetij (npr. evropska vozlišča za digitalne inovacije ali shema za podporo naložbam, ki se imenuje Digitalna sedanjost (Digital Jetzt)).

| (35) | Na splošno ima dostop do optičnega širokopasovnega priključka samo 19,3 % gospodinjstev, kar Nemčijo uvršča med države članice z najnižjo pokritostjo z optičnimi vlakni (druga najnižja pokritost v Uniji, pri čemer ima pet najuspešnejših držav članic Unije vsaj 85-odstotno pokritost z optičnimi vlakni). Še zlasti izrazito je pomanjkanje optičnih povezav in zelo visokozmogljivih omrežij na splošno na podeželskih območjih. To zavira rast produktivnosti, zlasti v malih in srednjih podjetjih. Morda cilj, da se do leta 2025 prek optičnih vlaken z omrežjem poveže 50 % gospodinjstev in podjetij (do leta 2030 pa 100 %), ne bo pravočasno dosežen. Ustrezni ukrepi so bili vključeni v gigabitno strategijo (Gigabitstrategie) iz julija 2022. Izboljšanje okvirnih pogojev, na primer s povečanjem zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje v javnem sektorju, je ključnega pomena za pospešitev pokritosti z optičnimi vlakni. Za doseganje ciljev glede omrežja bodo potrebne tudi izboljšave upravnih postopkov, povezanih s predložitvijo vlog za izdajo dovoljenja in z izdajo dovoljenj, ter standardizacija alternativnih, manj zamudnih metod vzpostavitve povezljivosti. |
| --- | --- |

(35)

Na splošno ima dostop do optičnega širokopasovnega priključka samo 19,3 % gospodinjstev, kar Nemčijo uvršča med države članice z najnižjo pokritostjo z optičnimi vlakni (druga najnižja pokritost v Uniji, pri čemer ima pet najuspešnejših držav članic Unije vsaj 85-odstotno pokritost z optičnimi vlakni). Še zlasti izrazito je pomanjkanje optičnih povezav in zelo visokozmogljivih omrežij na splošno na podeželskih območjih. To zavira rast produktivnosti, zlasti v malih in srednjih podjetjih. Morda cilj, da se do leta 2025 prek optičnih vlaken z omrežjem poveže 50 % gospodinjstev in podjetij (do leta 2030 pa 100 %), ne bo pravočasno dosežen. Ustrezni ukrepi so bili vključeni v gigabitno strategijo (Gigabitstrategie) iz julija 2022. Izboljšanje okvirnih pogojev, na primer s povečanjem zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje v javnem sektorju, je ključnega pomena za pospešitev pokritosti z optičnimi vlakni. Za doseganje ciljev glede omrežja bodo potrebne tudi izboljšave upravnih postopkov, povezanih s predložitvijo vlog za izdajo dovoljenja in z izdajo dovoljenj, ter standardizacija alternativnih, manj zamudnih metod vzpostavitve povezljivosti.

| (36) | Nemčiji je v letu 2022 v primerjavi z letom 2021 uspelo učinkovito zmanjšati svojo močno odvisnost od ruskega plina in nafte (s 65 % na skoraj ničlo za plin in s 34,12 % na manj kot 25 % za nafto) (17). Pripravila je načrt infrastrukture za zemeljski plin, s katero bi se srednjeročno v celoti nadomestil uvoz ruskega plina, in je to infrastrukturo že začela vzpostavljati. Lansko zimo je izpolnila svoje obveznosti glede skladiščenja plina, in sicer je do 1. novembra 2022 dosegla 99,2-odstotno raven napolnjenosti. Zaradi medsebojno povezanih trgov plina bi utekočinjeni zemeljski plin (UZP), ki ga uvaža Nemčija, lahko prispeval k zanesljivosti oskrbe v Uniji, pod pogojem, da bi bila brez nadaljnjih zamud vzpostavljena ustrezna infrastruktura. Hkrati je država še vedno odvisna od uvoženih fosilnih goriv. Poraba zemeljskega plina v Nemčiji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 16 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (18). Nemčija naj nadaljuje prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(36)

Nemčiji je v letu 2022 v primerjavi z letom 2021 uspelo učinkovito zmanjšati svojo močno odvisnost od ruskega plina in nafte (s 65 % na skoraj ničlo za plin in s 34,12 % na manj kot 25 % za nafto) (17). Pripravila je načrt infrastrukture za zemeljski plin, s katero bi se srednjeročno v celoti nadomestil uvoz ruskega plina, in je to infrastrukturo že začela vzpostavljati. Lansko zimo je izpolnila svoje obveznosti glede skladiščenja plina, in sicer je do 1. novembra 2022 dosegla 99,2-odstotno raven napolnjenosti. Zaradi medsebojno povezanih trgov plina bi utekočinjeni zemeljski plin (UZP), ki ga uvaža Nemčija, lahko prispeval k zanesljivosti oskrbe v Uniji, pod pogojem, da bi bila brez nadaljnjih zamud vzpostavljena ustrezna infrastruktura. Hkrati je država še vedno odvisna od uvoženih fosilnih goriv. Poraba zemeljskega plina v Nemčiji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 16 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (18). Nemčija naj nadaljuje prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (19).

| (37) | Električna energija iz obnovljivih virov je ključnega pomena za uspešno izvajanje načrtov Nemčije za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo obnovljivega vodika, električnimi vozili in toplotnimi črpalkami, ter za srednjeročno doseganje energetske varnosti. Vendar bi bilo treba uvajanje energije iz obnovljivih virov pospešiti za trikrat (s + 67 % v zadnjih osmih letih na + 196 % v naslednjih osmih letih), da bi izpolnili nacionalne cilje glede uvajanja. Zapleteni in dolgotrajni postopki za izdajo dovoljenj zavirajo uvajanje obnovljivih virov energije in dodatnih neto ničelnih tehnologij, izvajanje nedavno sprejete zakonodaje za izboljšanje postopkov pa se še ni začelo. Poleg obravnavanih izzivov izdajanje dovoljenj ovirata pomanjkanje digitalizacije in s tem povezanih spretnosti ter pomanjkanje kadra v organih, vključno s sodišči. Še vedno obstajajo ozka grla v zvezi s prožnostjo omrežja, vključno s shranjevanjem, in v zvezi s širitvijo visokonapetostnih prenosnih omrežij, kar vključuje izvajanje projektov skupnega interesa. Poleg tega distribucijska omrežja v Nemčiji še niso dovolj digitalizirana in nadgrajena, da bi jih lahko uporabljali številni novi proizvajalci in uporabniki električnih vozil, fotovoltaičnih sistemov in toplotnih črpalk, shranjevanje električne energije pa bi bilo mogoče povečati. Pri prizadevanjih v zvezi z energetsko učinkovitostjo, med drugim tudi v prometu, na področju ogrevanja gospodinjstev in v industriji, in pri uvajanju toplotnih črpalk na cenovno dostopen način se je treba spopasti z izzivi v smislu širitve in pravočasnega izvajanja, da bi lahko Nemčija izpolnila svoje podnebne in energetske cilje, zmanjšala svojo odvisnost od fosilnih goriv ter spodbujala konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest, med drugim tudi v sektorju proizvodnje čistih tehnologij. Za doseganje podnebnih ciljev so potrebni nadaljnji ukrepi za razogljičenje prometnega in stavbnega sektorja, v katerih kljub uvedbi ukrepov za zmanjšanje emisij, kot je nacionalna cena ogljika, niso bili doseženi nacionalni sektorski cilji glede emisij za leto 2022. Naravni ponor ogljika v Nemčiji od leta 2016 upada, zato so potrebni ukrepi za obnovo gozdov in šotišč. Z večjimi prizadevanji za prilagajanje podnebnim spremembam, krožno gospodarstvo in varstvo okolja se zmanjšujejo tveganja, povezana s svetovnimi izzivi, ter prispeva k podnebni odpornosti, s čimer se ščitijo naravni viri in zmanjšuje odvisnost industrije od kritičnih surovin. |
| --- | --- |

(37)

Električna energija iz obnovljivih virov je ključnega pomena za uspešno izvajanje načrtov Nemčije za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo obnovljivega vodika, električnimi vozili in toplotnimi črpalkami, ter za srednjeročno doseganje energetske varnosti. Vendar bi bilo treba uvajanje energije iz obnovljivih virov pospešiti za trikrat (s + 67 % v zadnjih osmih letih na + 196 % v naslednjih osmih letih), da bi izpolnili nacionalne cilje glede uvajanja. Zapleteni in dolgotrajni postopki za izdajo dovoljenj zavirajo uvajanje obnovljivih virov energije in dodatnih neto ničelnih tehnologij, izvajanje nedavno sprejete zakonodaje za izboljšanje postopkov pa se še ni začelo. Poleg obravnavanih izzivov izdajanje dovoljenj ovirata pomanjkanje digitalizacije in s tem povezanih spretnosti ter pomanjkanje kadra v organih, vključno s sodišči. Še vedno obstajajo ozka grla v zvezi s prožnostjo omrežja, vključno s shranjevanjem, in v zvezi s širitvijo visokonapetostnih prenosnih omrežij, kar vključuje izvajanje projektov skupnega interesa. Poleg tega distribucijska omrežja v Nemčiji še niso dovolj digitalizirana in nadgrajena, da bi jih lahko uporabljali številni novi proizvajalci in uporabniki električnih vozil, fotovoltaičnih sistemov in toplotnih črpalk, shranjevanje električne energije pa bi bilo mogoče povečati. Pri prizadevanjih v zvezi z energetsko učinkovitostjo, med drugim tudi v prometu, na področju ogrevanja gospodinjstev in v industriji, in pri uvajanju toplotnih črpalk na cenovno dostopen način se je treba spopasti z izzivi v smislu širitve in pravočasnega izvajanja, da bi lahko Nemčija izpolnila svoje podnebne in energetske cilje, zmanjšala svojo odvisnost od fosilnih goriv ter spodbujala konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest, med drugim tudi v sektorju proizvodnje čistih tehnologij. Za doseganje podnebnih ciljev so potrebni nadaljnji ukrepi za razogljičenje prometnega in stavbnega sektorja, v katerih kljub uvedbi ukrepov za zmanjšanje emisij, kot je nacionalna cena ogljika, niso bili doseženi nacionalni sektorski cilji glede emisij za leto 2022. Naravni ponor ogljika v Nemčiji od leta 2016 upada, zato so potrebni ukrepi za obnovo gozdov in šotišč. Z večjimi prizadevanji za prilagajanje podnebnim spremembam, krožno gospodarstvo in varstvo okolja se zmanjšujejo tveganja, povezana s svetovnimi izzivi, ter prispeva k podnebni odpornosti, s čimer se ščitijo naravni viri in zmanjšuje odvisnost industrije od kritičnih surovin.

| (38) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Izboljšanje rezultatov izobraževanja prikrajšanih skupin zagotavlja boljšo podlago za nadaljnje izobraževanje. Izobraževanje odraslih je bistveno za odpravo vztrajnega pomanjkanja spretnosti. Vendar je bila v zadnjih desetih letih stopnja udeležbe odraslih v izobraževanju v preteklih štirih tednih nekako stabilna in pod povprečjem Unije (8,1 % leta 2022, povprečje Unije je 11,9 %), za nizko kvalificirane delavce pa je znašala le 4 %. Poleg tega se je v energetsko intenzivnih panogah udeležba delavcev v izobraževanju in usposabljanju zmanjšala z 9,8 % leta 2015 na 7,6 % leta 2021 ter je pod povprečjem Unije (8,9 %). Spodbujanje udeležbe v programih začetnega in nadaljnjega poklicnega izobraževanja in učenja za podporo zelenemu prehodu bi bilo v skladu s ciljem Nemčije, da je do leta 2030 v izobraževanje vsako leto vključenih 65 % odraslih. |
| --- | --- |

(38)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Izboljšanje rezultatov izobraževanja prikrajšanih skupin zagotavlja boljšo podlago za nadaljnje izobraževanje. Izobraževanje odraslih je bistveno za odpravo vztrajnega pomanjkanja spretnosti. Vendar je bila v zadnjih desetih letih stopnja udeležbe odraslih v izobraževanju v preteklih štirih tednih nekako stabilna in pod povprečjem Unije (8,1 % leta 2022, povprečje Unije je 11,9 %), za nizko kvalificirane delavce pa je znašala le 4 %. Poleg tega se je v energetsko intenzivnih panogah udeležba delavcev v izobraževanju in usposabljanju zmanjšala z 9,8 % leta 2015 na 7,6 % leta 2021 ter je pod povprečjem Unije (8,9 %). Spodbujanje udeležbe v programih začetnega in nadaljnjega poklicnega izobraževanja in učenja za podporo zelenemu prehodu bi bilo v skladu s ciljem Nemčije, da je do leta 2030 v izobraževanje vsako leto vključenih 65 % odraslih.

| (39) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(39)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (40) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Nemčijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023. |
| --- | --- |

(40)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Nemčijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023.

| (41) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene cene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z vztrajnim velikim presežkom na tekočem računu. Priporočila 2, 3 in 4 prispevajo k obravnavi priporočila 1, kar zadeva večje naložbe. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 40 – |
| --- | --- |

(41)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene cene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z vztrajnim velikim presežkom na tekočem računu. Priporočila 2, 3 in 4 prispevajo k obravnavi priporočila 1, kar zadeva večje naložbe. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 40 –

PRIPOROČA, da Nemčija v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 2,5 % (21);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda; izvede pobude za javne naložbe, kot je bilo načrtovano;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

izboljša davčno mešanico, da bi dosegla bolj vključujočo in trajnostno rast, zlasti z izboljšanjem davčnih spodbud za povečanje števila opravljenih delovnih ur; zaščiti dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema;

2.

znatno pospeši izvajanje dopolnjenega načrta za okrevanje in odpornost, med drugim z zagotovitvijo zadostnih sredstev, ter hitro dokonča dodatek in poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začela izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

pospeši digitalizacijo celotne verige storitev za javne storitve in izboljša digitalne spretnosti prebivalstva; odpravi ovire za naložbe in spodbudi naložbe v zelo visokozmogljiva digitalna komunikacijska omrežja;

4.

poveča prizadevanja za dodatno zmanjšanje splošne odvisnosti od fosilnih goriv s spodbujanjem naložb v energijo iz obnovljivih virov in elektroenergetska omrežja ter s pospeševanjem uvajanja tovrstne energije in omrežij, tako da izboljša upravno zmogljivost in racionalizira postopke, vključno s postopki za izdajo dovoljenj; okrepi prizadevanja za energetsko učinkovitost v prometu, stavbnem sektorju in industriji, med drugim z naložbami v ogrevalne sisteme in nadaljnjimi ukrepi politike, namenjenimi zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10158/2021 INIT; ST 10158/2021 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 18).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele ekspanziven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP. Ta učinek je povezan predvsem z nacionalizacijo in dokapitalizacijo dobaviteljev plina na veleprodajnem trgu v Nemčiji za zagotavljanje energetske varnosti.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 35).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Nemčije, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 7,1 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP. Ta učinek je povezan predvsem z odpravo ukrepa za nacionalizacijo in dokapitalizacijo dobaviteljev plina na veleprodajnem trgu v Nemčiji za zagotavljanje energetske varnosti v predhodnem letu.

13

(14)  Člen 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

14

(15)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

15

(16)  Izvedbeni sklep Sveta z dne 14. februarja 2023 o spremembi Izvedbenega sklepa Sveta z dne 13. julija 2021 o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Nemčijo (ST 5536/2023).

16

(17)  Nemčija ne uvaža ruskega plina od avgusta 2022, nafte pa ne uvaža od februarja 2023.

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

19

(20)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

20

(21)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,3 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

21

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/49

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2023

(2023/C 312/06)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Estonijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Estonije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Estonijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Estonije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, zaščito makroekonomske stabilnosti ter povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, zaščito makroekonomske stabilnosti ter povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Poleg tega je Komisija 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Poleg tega je Komisija 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Estonija je 18. junija 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 29. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Estonijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Estonija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. Estonija je 9. marca 2023 Komisiji predložila dopolnjen nacionalni načrt za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, v skladu s členom 21c Uredbe (EU) 2021/241. V dopolnjenem načrtu za okrevanje in odpornost je v skladu s členom 18(2) navedene uredbe upoštevan tudi posodobljeni najvišji finančni prispevek, poleg tega je v skladu s členom 21(1) navedene uredbe vanj vključena utemeljena zahteva za Komisijo, da spremeni Izvedbeni sklep Sveta z dne 3. novembra 2021, saj zaradi objektivnih okoliščin delno naj ne bi bilo več mogoče izpolniti načrta za okrevanje in odpornost. Komisija je 12. maja 2023 sprejela predlog izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Estonijo. Svet je 16. junija 2023 sprejel Izvedbeni sklep o spremembi Izvedbenega sklepa Sveta z dne 29. oktobra 2021 o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Estonijo (7). |
| --- | --- |

(9)

Estonija je 18. junija 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 29. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Estonijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Estonija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. Estonija je 9. marca 2023 Komisiji predložila dopolnjen nacionalni načrt za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, v skladu s členom 21c Uredbe (EU) 2021/241. V dopolnjenem načrtu za okrevanje in odpornost je v skladu s členom 18(2) navedene uredbe upoštevan tudi posodobljeni najvišji finančni prispevek, poleg tega je v skladu s členom 21(1) navedene uredbe vanj vključena utemeljena zahteva za Komisijo, da spremeni Izvedbeni sklep Sveta z dne 3. novembra 2021, saj zaradi objektivnih okoliščin delno naj ne bi bilo več mogoče izpolniti načrta za okrevanje in odpornost. Komisija je 12. maja 2023 sprejela predlog izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Estonijo. Svet je 16. junija 2023 sprejel Izvedbeni sklep o spremembi Izvedbenega sklepa Sveta z dne 29. oktobra 2021 o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Estonijo (7).

| (10) | Estonija je 11. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 28. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Estonija je 11. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 28. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Estonijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Estonije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Estoniji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Estonije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Estonijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Estonije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Estoniji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Estonije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Estonijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Estoniji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. V zadnjem času so se zlasti povečale ranljivosti, povezane s konkurenčnostjo in gibanjem cen stanovanjskih nepremičnin, vendar se zdi, da so trenutno na splošno omejene. Leta 2022 so se zelo zvišale plače in zlasti cene, vendar se zdi, da so izgube konkurenčnosti omejene, primanjkljaj na tekočem računu pa je majhen in po napovedih naj bi se leta 2023 in leta 2024 približal ravnotežju. Kljub temu lahko inflacijski pritisk in pritisk na plače, če sta stalna, poslabšata konkurenčnost Estonije, zlasti ker je osnovna inflacija precej nad povprečjem euroobmočja. Cene stanovanjskih nepremičnin so se od pandemije COVID-19 močno zvišale, vendar ni očitnih znakov, da so precenjene. Glede na rast obrestnih mer in nedavno gospodarsko recesijo se bodo verjetno znižale. Poleg tega sta zadolženost in zadolževanje gospodinjstev razmeroma zmerna, finančni sektor pa je trden. Okvir politike je na splošno ugoden, vendar bi lahko dodatna prizadevanja pripomogla k obravnavanju tveganj zaradi ugotovljenih ranljivosti. V zvezi s tem bi bile pomembne nadaljnje proticiklične fiskalne in makrobonitetne politike, ki bi se po potrebi okrepile. Spodbujanje konkurence na domačem trgu bi lahko pripomoglo k obvladovanju cenovnih pritiskov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Estonijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Estoniji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. V zadnjem času so se zlasti povečale ranljivosti, povezane s konkurenčnostjo in gibanjem cen stanovanjskih nepremičnin, vendar se zdi, da so trenutno na splošno omejene. Leta 2022 so se zelo zvišale plače in zlasti cene, vendar se zdi, da so izgube konkurenčnosti omejene, primanjkljaj na tekočem računu pa je majhen in po napovedih naj bi se leta 2023 in leta 2024 približal ravnotežju. Kljub temu lahko inflacijski pritisk in pritisk na plače, če sta stalna, poslabšata konkurenčnost Estonije, zlasti ker je osnovna inflacija precej nad povprečjem euroobmočja. Cene stanovanjskih nepremičnin so se od pandemije COVID-19 močno zvišale, vendar ni očitnih znakov, da so precenjene. Glede na rast obrestnih mer in nedavno gospodarsko recesijo se bodo verjetno znižale. Poleg tega sta zadolženost in zadolževanje gospodinjstev razmeroma zmerna, finančni sektor pa je trden. Okvir politike je na splošno ugoden, vendar bi lahko dodatna prizadevanja pripomogla k obravnavanju tveganj zaradi ugotovljenih ranljivosti. V zvezi s tem bi bile pomembne nadaljnje proticiklične fiskalne in makrobonitetne politike, ki bi se po potrebi okrepile. Spodbujanje konkurence na domačem trgu bi lahko pripomoglo k obvladovanju cenovnih pritiskov.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Estoniji zmanjšal z 2,4 % BDP leta 2021 na 0,9 % leta 2022, dolg sektorja država pa se je povečal s 17,6 % BDP konec leta 2021 na 18,4 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Estonije, saj naj bi njen primanjkljaj sektorja država v letu 2023 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Estonija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Estoniji zmanjšal z 2,4 % BDP leta 2021 na 0,9 % leta 2022, dolg sektorja država pa se je povečal s 17,6 % BDP konec leta 2021 na 18,4 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Estonije, saj naj bi njen primanjkljaj sektorja država v letu 2023 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Estonija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali nižje trošarine za kmetijska goriva, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali delno nadomestilo za račune za energijo za gospodinjstva, ki zaslužijo manj od mediane dohodka, nižje omrežnine za električno energijo in plin za gospodinjstva in podjetja, cenovne kapice za električno energijo in plin za gospodinjstva ter enkratni socialni transfer za upokojence in družine z otroki v višini 50 EUR. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 0,8 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,6 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 2,3 % v letu 2021 na 0 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali nižje trošarine za kmetijska goriva, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali delno nadomestilo za račune za energijo za gospodinjstva, ki zaslužijo manj od mediane dohodka, nižje omrežnine za električno energijo in plin za gospodinjstva in podjetja, cenovne kapice za električno energijo in plin za gospodinjstva ter enkratni socialni transfer za upokojence in družine z otroki v višini 50 EUR. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 0,8 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,6 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 2,3 % v letu 2021 na 0 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (8), da Estonija v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (8), da Estonija v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (9) v letu 2022 restriktivna in je znašala 1,3 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Estonija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,4 % BDP (v letu 2021 pa 1,6 % BDP). Zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica hitrega in nepredvidenega zvišanja cen v gradbenem sektorju. Nacionalno financirane naložbe so imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (10). Estonija torej ni ohranila nacionalno financiranih naložb, to pa ni v skladu s priporočilom Sveta z dne 18. junija 2021. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,8 odstotne točke. Estonija je torej dovolj omejila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (9) v letu 2022 restriktivna in je znašala 1,3 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Estonija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,4 % BDP (v letu 2021 pa 1,6 % BDP). Zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica hitrega in nepredvidenega zvišanja cen v gradbenem sektorju. Nacionalno financirane naložbe so imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (10). Estonija torej ni ohranila nacionalno financiranih naložb, to pa ni v skladu s priporočilom Sveta z dne 18. junija 2021. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,8 odstotne točke. Estonija je torej dovolj omejila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 previden, zatem pa skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Po predvidevanjih vlade se bo realni BDP leta 2023 zmanjšal za 1,5 %, leta 2024 pa povečal za 3,0 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 sta predvidena šibkejše krčenje realnega BDP v letu 2023 (za 0,1 %) in podobno povečanje v letu 2024 (za 3,0 %). Razlog za razliko glede leta 2023 je predvsem ta, da Komisija ob nekoliko nižji inflaciji (merjeni s harmoniziranim indeksom cen življenjskih potrebščin (HICP)) in projekcijah močnejše rasti plač pričakuje tudi ugodnejši razvoj zasebne potrošnje. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 previden, zatem pa skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Po predvidevanjih vlade se bo realni BDP leta 2023 zmanjšal za 1,5 %, leta 2024 pa povečal za 3,0 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 sta predvidena šibkejše krčenje realnega BDP v letu 2023 (za 0,1 %) in podobno povečanje v letu 2024 (za 3,0 %). Razlog za razliko glede leta 2023 je predvsem ta, da Komisija ob nekoliko nižji inflaciji (merjeni s harmoniziranim indeksom cen življenjskih potrebščin (HICP)) in projekcijah močnejše rasti plač pričakuje tudi ugodnejši razvoj zasebne potrošnje.

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo primanjkljaj sektorja država v letu 2023 povečal na 4,3 % BDP. To povečanje v letu 2023 odraža predvsem diskrecijske ukrepe, kot so dodatna poraba za družinske prejemke, pokojnine, obrambo in izobraževanje ter prilagoditev davčnih razredov zaradi znižanja davka na dohodek, pa tudi predvideno povečanje odhodkov lokalnih uprav. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v obdobju od konca leta 2022 do konca leta 2023 povečal z 18,4 % na 20,2 %. V spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 3,1 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi učinka imenovalca na podlagi projekcije višjega nominalnega BDP in višje ocenjene rasti davčnih osnov ter davčnih in nedavčnih prihodkov. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo primanjkljaj sektorja država v letu 2023 povečal na 4,3 % BDP. To povečanje v letu 2023 odraža predvsem diskrecijske ukrepe, kot so dodatna poraba za družinske prejemke, pokojnine, obrambo in izobraževanje ter prilagoditev davčnih razredov zaradi znižanja davka na dohodek, pa tudi predvideno povečanje odhodkov lokalnih uprav. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v obdobju od konca leta 2022 do konca leta 2023 povečal z 18,4 % na 20,2 %. V spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 3,1 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi učinka imenovalca na podlagi projekcije višjega nominalnega BDP in višje ocenjene rasti davčnih osnov ter davčnih in nedavčnih prihodkov.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti vračilo dela vseh računov gospodinjstev za ogrevanje, električno energijo in plin. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,3 % BDP (11). Zdi se, da ukrepi v letu 2023 niso ciljno usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (12), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,1 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečali za 0,1 odstotne točke BDP. |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti vračilo dela vseh računov gospodinjstev za ogrevanje, električno energijo in plin. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,3 % BDP (11). Zdi se, da ukrepi v letu 2023 niso ciljno usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (12), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,1 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečali za 0,1 odstotne točke BDP.

| (20) | Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Estoniji priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (13), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Estonija bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Estoniji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Estoniji priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (13), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Estonija bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Estoniji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 0,8 % BDP) ob visoki inflaciji. V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost restriktivna (+ 1,3 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,2 % BDP. To vključuje za 0,1 % BDP nižje stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije. To vključuje tudi višje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (za 0,1 % BDP). Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov torej ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je predvsem posledica odhodkov za socialno zaščito, plač v javnem sektorju ter odhodkov za izobraževanje in obrambo. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, financirani z mehanizmom in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 1,8 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke. Zato Estonija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, nacionalno financirane naložbe pa naj se ne bi ohranile (14). Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, na primer za energetsko učinkovitost stanovanjskih stavb, okrepitev omrežij za prenos električne energije, da se lahko poveča proizvodnja zelene energije, širokopasovni dostop do interneta, digitalne storitve ter module za izpopolnjevanje in preusposabljanje za pridobitev spretnosti za zeleni prehod. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 0,8 % BDP) ob visoki inflaciji. V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost restriktivna (+ 1,3 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,2 % BDP. To vključuje za 0,1 % BDP nižje stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije. To vključuje tudi višje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (za 0,1 % BDP). Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov torej ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je predvsem posledica odhodkov za socialno zaščito, plač v javnem sektorju ter odhodkov za izobraževanje in obrambo. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, financirani z mehanizmom in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 1,8 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke. Zato Estonija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, nacionalno financirane naložbe pa naj se ne bi ohranile (14). Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, na primer za energetsko učinkovitost stanovanjskih stavb, okrepitev omrežij za prenos električne energije, da se lahko poveča proizvodnja zelene energije, širokopasovni dostop do interneta, digitalne storitve ter module za izpopolnjevanje in preusposabljanje za pridobitev spretnosti za zeleni prehod.

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 rahlo zmanjšal na 4,2 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža predvsem zmanjšanje odhodkov kot odstotek BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 23,6 %. Kot pa je navedeno v programu, te projekcije še ne vključujejo ukrepov za konsolidacijo javnih financ, ki jih načrtuje nova vlada, ki je mandat nastopila 17. aprila 2023, ker ti ukrepi še niso določeni v pravnih aktih. Nova vlada načrtuje zvišanje davka na dodano vrednost, okoljskih davkov ter trošarin za alkohol in tobak, obenem namerava uvesti davek na vozila. Na strani odhodkov načrtuje zmanjšanje nekaterih otroških dodatkov. Na splošno naj bi se po ocenah iz programa stabilnosti za leto 2023 proračunski saldo leta 2024 s temi ukrepi izboljšal za 1,3 % BDP. Na podlagi ukrepov politike, o katerih je na presečni datum napovedi znanih dovolj podrobnosti (tj. brez načrtovanih ukrepov nove vlade za konsolidacijo javnih financ), je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 za leto 2024 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 2,7 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi nižje osnove za primanjkljaj, predvidene za leto 2023, ter boljših obetov za BDP in davčne prihodke za leto 2024 v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023. Podobno je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 predviden manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 21,3 % konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 rahlo zmanjšal na 4,2 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža predvsem zmanjšanje odhodkov kot odstotek BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 23,6 %. Kot pa je navedeno v programu, te projekcije še ne vključujejo ukrepov za konsolidacijo javnih financ, ki jih načrtuje nova vlada, ki je mandat nastopila 17. aprila 2023, ker ti ukrepi še niso določeni v pravnih aktih. Nova vlada načrtuje zvišanje davka na dodano vrednost, okoljskih davkov ter trošarin za alkohol in tobak, obenem namerava uvesti davek na vozila. Na strani odhodkov načrtuje zmanjšanje nekaterih otroških dodatkov. Na splošno naj bi se po ocenah iz programa stabilnosti za leto 2023 proračunski saldo leta 2024 s temi ukrepi izboljšal za 1,3 % BDP. Na podlagi ukrepov politike, o katerih je na presečni datum napovedi znanih dovolj podrobnosti (tj. brez načrtovanih ukrepov nove vlade za konsolidacijo javnih financ), je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 za leto 2024 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 2,7 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi nižje osnove za primanjkljaj, predvidene za leto 2023, ter boljših obetov za BDP in davčne prihodke za leto 2024 v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023. Podobno je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 predviden manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 21,3 % konec leta 2024.

| (23) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(23)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (15). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (16) v letu 2024 ne bi smela preseči 4,9 %, kot je izraženo v tem priporočilu. To bo prispevalo tudi k znižanju osnovne inflacije, ki je precej nad povprečjem euroobmočja in bi lahko, če bo stalna, privedla do zmanjšanja konkurenčnosti. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,3 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (15). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (16) v letu 2024 ne bi smela preseči 4,9 %, kot je izraženo v tem priporočilu. To bo prispevalo tudi k znižanju osnovne inflacije, ki je precej nad povprečjem euroobmočja in bi lahko, če bo stalna, privedla do zmanjšanja konkurenčnosti. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,3 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 predvideno, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 4,5 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 predvideno, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 4,5 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti.

| (26) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe leta 2024 še naprej znašale 5,3 % BDP, pri čemer so v obdobju 2018–2023 v povprečju znašale prav tako 5,3 % BDP. Kar zadeva vire financiranja, naj bi se nacionalno financirane naložbe zmanjšale, naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma, pa povečale. |
| --- | --- |

(26)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe leta 2024 še naprej znašale 5,3 % BDP, pri čemer so v obdobju 2018–2023 v povprečju znašale prav tako 5,3 % BDP. Kar zadeva vire financiranja, naj bi se nacionalno financirane naložbe zmanjšale, naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma, pa povečale.

| (27) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi primanjkljaj sektorja država leta 2025 znašal 4,0 % BDP, leta 2026 4,5 %, do leta 2027 pa 4,2 %. Primanjkljaj sektorja država naj se zato v obdobju, ki ga zajema program, ne bi ponovno spustil pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 23,6 % konec leta 2024 na 33 % do konca leta 2027. Vendar, kot je navedeno zgoraj, te projekcije še ne vključujejo načrtovanih ukrepov nove vlade za konsolidacijo javnih financ. |
| --- | --- |

(27)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi primanjkljaj sektorja država leta 2025 znašal 4,0 % BDP, leta 2026 4,5 %, do leta 2027 pa 4,2 %. Primanjkljaj sektorja država naj se zato v obdobju, ki ga zajema program, ne bi ponovno spustil pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 23,6 % konec leta 2024 na 33 % do konca leta 2027. Vendar, kot je navedeno zgoraj, te projekcije še ne vključujejo načrtovanih ukrepov nove vlade za konsolidacijo javnih financ.

| (28) | Estonija je 9. marca 2023 Komisiji predložila dopolnjen nacionalni načrt za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU. Komisija je 12. maja 2023 predlagala pozitivno oceno, potrebna pa je še odobritev Sveta. Zaradi visoke inflacije in motenj v dobavnih verigah, ki jih je povzročila vojna v Ukrajini, je bilo nekaj naložb odloženih ali prekinjenih, zato je bil prvotni načrt za okrevanje in odpornost dopolnjen. Estonija je prva država članica, ki je v dopolnjeni načrt vključila poglavje REPowerEU, prvi in drugi zahtevek za plačilo pa namerava predložiti, takoj ko bo Svet odobril dopolnjeni načrt. |
| --- | --- |

(28)

Estonija je 9. marca 2023 Komisiji predložila dopolnjen nacionalni načrt za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU. Komisija je 12. maja 2023 predlagala pozitivno oceno, potrebna pa je še odobritev Sveta. Zaradi visoke inflacije in motenj v dobavnih verigah, ki jih je povzročila vojna v Ukrajini, je bilo nekaj naložb odloženih ali prekinjenih, zato je bil prvotni načrt za okrevanje in odpornost dopolnjen. Estonija je prva država članica, ki je v dopolnjeni načrt vključila poglavje REPowerEU, prvi in drugi zahtevek za plačilo pa namerava predložiti, takoj ko bo Svet odobril dopolnjeni načrt.

| (29) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Novo poglavje REPowerEU v načrtu za okrevanje in odpornost bo omogočalo financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Estonije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo ta načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Novo poglavje REPowerEU v načrtu za okrevanje in odpornost bo omogočalo financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Estonije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo ta načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (30) | Komisija je leta 2022 odobrila vse programske dokumente Estonije za kohezijsko politiko. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Estoniji. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je leta 2022 odobrila vse programske dokumente Estonije za kohezijsko politiko. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Estoniji.

| (31) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Estonija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z ustreznostjo socialnovarstvene mreže, zlasti za brezposelne in starejše, dolgotrajno oskrbo in zdravstvenim varstvom ter energijo in zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(31)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Estonija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z ustreznostjo socialnovarstvene mreže, zlasti za brezposelne in starejše, dolgotrajno oskrbo in zdravstvenim varstvom ter energijo in zelenim prehodom.

| (32) | Ustreznost socialnovarstvene mreže se je izboljšala, vendar je tveganje revščine ali socialne izključenosti za nekatere skupine, zlasti starejše (41,6 % v Estoniji v primerjavi z 19,5 % v Uniji leta 2021) in invalide (40,4 % v Estoniji v primerjavi z 28,9 % v Uniji leta 2021), še naprej visoko. Pri starejših (65+) je tveganje revščine ali socialne izključenosti veliko predvsem zaradi nizke povprečne pokojnine. Poleg tega med starejšimi še naprej obstaja razlika v revščini med spoloma (stopnja tveganja revščine za starejše ženske je 47,9-odstotna in skoraj 21 odstotnih točk višja kot pri moških). Brezposelni so zaradi omejevalnih meril za prejemanje denarnih nadomestil za brezposelnost, zlasti zaradi strogih pragov glede zaposlitve in dohodka pred brezposelnostjo, še naprej izpostavljeni tveganju revščine. Osebe, ki so bile zaposlene za kratka obdobja in opravljajo nestandardne oblike dela, niso upravičene do denarnih nadomestil za brezposelnost, ko postanejo brezposelne. Leta 2022 je le 29 % na novo prijavljenih brezposelnih prejemalo denarna nadomestila iz zavarovanja za primer brezposelnosti, 39 % pa fiksni dodatek za brezposelnost. Razširitev upravičenosti do denarnih nadomestil za brezposelnost in omilitev minimalnih meril za dostop do njih, zlasti za osebe, ki so zaposlene za kratka obdobja in opravljajo nestandardne oblike dela, ter izboljšanje ustreznosti pokojnin bi lahko pripomogli h krepitvi socialne zaščite. |
| --- | --- |

(32)

Ustreznost socialnovarstvene mreže se je izboljšala, vendar je tveganje revščine ali socialne izključenosti za nekatere skupine, zlasti starejše (41,6 % v Estoniji v primerjavi z 19,5 % v Uniji leta 2021) in invalide (40,4 % v Estoniji v primerjavi z 28,9 % v Uniji leta 2021), še naprej visoko. Pri starejših (65+) je tveganje revščine ali socialne izključenosti veliko predvsem zaradi nizke povprečne pokojnine. Poleg tega med starejšimi še naprej obstaja razlika v revščini med spoloma (stopnja tveganja revščine za starejše ženske je 47,9-odstotna in skoraj 21 odstotnih točk višja kot pri moških). Brezposelni so zaradi omejevalnih meril za prejemanje denarnih nadomestil za brezposelnost, zlasti zaradi strogih pragov glede zaposlitve in dohodka pred brezposelnostjo, še naprej izpostavljeni tveganju revščine. Osebe, ki so bile zaposlene za kratka obdobja in opravljajo nestandardne oblike dela, niso upravičene do denarnih nadomestil za brezposelnost, ko postanejo brezposelne. Leta 2022 je le 29 % na novo prijavljenih brezposelnih prejemalo denarna nadomestila iz zavarovanja za primer brezposelnosti, 39 % pa fiksni dodatek za brezposelnost. Razširitev upravičenosti do denarnih nadomestil za brezposelnost in omilitev minimalnih meril za dostop do njih, zlasti za osebe, ki so zaposlene za kratka obdobja in opravljajo nestandardne oblike dela, ter izboljšanje ustreznosti pokojnin bi lahko pripomogli h krepitvi socialne zaščite.

| (33) | Estonija je sprejela ukrepe za izboljšanje dostopnosti, tudi cenovne, dolgotrajne oskrbe, vendar izzivi ostajajo. Javnofinančni odhodki za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo so majhni v primerjavi s povprečjem Unije, kar ovira pravočasen in enak dostop do zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Velik delež prebivalstva, starega 65 let in več, ki potrebuje dolgotrajno oskrbo, nima pomoči pri osebni negi ali gospodinjskih dejavnostih. Potreba po storitvah oskrbe na domu je med največjimi v Uniji. Poleg tega je ob staranju prebivalstva in pričakovani življenjski dobi, ki je v Estoniji med najkrajšimi v Uniji, stopnja potreb po zdravstveni oskrbi, ki jim glede na lastno poročanje ni bilo zadoščeno, visoka, čeprav se je v primerjavi s prejšnjimi leti znižala (13 % leta 2020 in 8,1 % leta 2021 v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 2 %). Ta visoka stopnja je povezana zlasti s čakalnimi dobami ter pomanjkanjem in neenakomerno razporejenostjo zdravstvenih delavcev v državi. Izdatki za samoplačniške storitve so se sicer nekoliko zmanjšali, vendar so še vedno visoki tako za zdravstveno varstvo kot za dolgotrajno oskrbo in precej presegajo povprečje Unije. Zagotavljanje trajnostnega financiranja zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe bi lahko pripomoglo k reševanju izzivov na teh področjih. |
| --- | --- |

(33)

Estonija je sprejela ukrepe za izboljšanje dostopnosti, tudi cenovne, dolgotrajne oskrbe, vendar izzivi ostajajo. Javnofinančni odhodki za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo so majhni v primerjavi s povprečjem Unije, kar ovira pravočasen in enak dostop do zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Velik delež prebivalstva, starega 65 let in več, ki potrebuje dolgotrajno oskrbo, nima pomoči pri osebni negi ali gospodinjskih dejavnostih. Potreba po storitvah oskrbe na domu je med največjimi v Uniji. Poleg tega je ob staranju prebivalstva in pričakovani življenjski dobi, ki je v Estoniji med najkrajšimi v Uniji, stopnja potreb po zdravstveni oskrbi, ki jim glede na lastno poročanje ni bilo zadoščeno, visoka, čeprav se je v primerjavi s prejšnjimi leti znižala (13 % leta 2020 in 8,1 % leta 2021 v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 2 %). Ta visoka stopnja je povezana zlasti s čakalnimi dobami ter pomanjkanjem in neenakomerno razporejenostjo zdravstvenih delavcev v državi. Izdatki za samoplačniške storitve so se sicer nekoliko zmanjšali, vendar so še vedno visoki tako za zdravstveno varstvo kot za dolgotrajno oskrbo in precej presegajo povprečje Unije. Zagotavljanje trajnostnega financiranja zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe bi lahko pripomoglo k reševanju izzivov na teh področjih.

| (34) | Po ruski invaziji na Ukrajino je Estonija uspešno opustila uvoz plina iz Rusije, saj se je preusmerila v uvoz energije prek terminala za utekočinjeni zemeljski plin (UZP) v Klaipėdi v Litvi in terminala za UZP v pristanišču Inkoo na Finskem. Poraba zemeljskega plina v Estoniji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 36 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja. Estonija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (17). Čeprav Estonija napreduje pri uvajanju energije iz obnovljivih virov, je delež naftnega skrilavca v njeni mešanici virov energije še vedno velik. Delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije se je med letoma 2020 in 2021 povečal s 30,1 % na 37,6 %. Delež naftnega skrilavca v mešanici virov energije je leta 2021 znašal 58 %, kar je 5 odstotnih točk manj kot leta 2018, vendar 2 odstotni točki več kot leta 2020. Estonija se je v poglavju REPowerEU v nedavno dopolnjenem načrtu za okrevanje in odpornost zavezala, da bo reformirala postopek izdaje dovoljenj in izboljšala krepitev zmogljivosti lokalnih organov, zadolženih za izdajo dovoljenj. Te reforme naj bi omogočile nadaljnji napredek pri uporabi energije iz obnovljivih virov. Nezadostna zmogljivost elektroenergetskega omrežja za vključevanje več obnovljivih virov energije še naprej ovira nadaljnji napredek. Poleg tega mora Estonija nadaljevati prizadevanja za sinhronizacijo svojega elektroenergetskega omrežja z omrežjem preostale Unije, zato da bi postopoma odpravila svojo odvisnost od elektroenergetskega omrežja BRELL (Belorusija, Rusija, Estonija, Litva in Latvija). Pri tem napreduje, vendar je treba prehod še dokončati. V ta namen je potrebno sodelovanje z Latvijo in Litvo. Energetska učinkovitost je ključna za zeleni prehod Estonije. Za povečanje energetske učinkovitosti gospodarstva, vključno s stavbnim fondom, bodo potrebni ambicioznejši cilji glede energetske učinkovitosti, poleg tega bo treba z boljšim ciljnim usmerjanjem podpornih ukrepov povečati zmogljivost manjših občin za prenovo. Estonija se je s sprejetjem načrta za razvoj prometa in mobilnosti za obdobje 2021–2035 osredotočila na povečanje trajnostnosti prometnega sektorja, vendar bi morala sprejeti dodatne ustrezne ukrepe za pospešitev prehoda na manj onesnažujoč prometni sektor.
  Čeprav Estonija vlaga v elektrifikacijo železniškega omrežja, njeno izvajanje še ni bilo ocenjeno. Prehod na trajnostni promet je treba izvesti tudi na področju osebnih vozil, na katerem je potrebna obsežnejša uporaba brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil. Ustrezne spodbude, kot so okoljski davki, vključno z letnim davkom na cestna vozila, ki temelji na emisijah, bi lahko prispevale k hitrejšemu prehodu na manj onesnažujoče možnosti prevoza. |
| --- | --- |

(34)

Po ruski invaziji na Ukrajino je Estonija uspešno opustila uvoz plina iz Rusije, saj se je preusmerila v uvoz energije prek terminala za utekočinjeni zemeljski plin (UZP) v Klaipėdi v Litvi in terminala za UZP v pristanišču Inkoo na Finskem. Poraba zemeljskega plina v Estoniji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 36 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja. Estonija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (17). Čeprav Estonija napreduje pri uvajanju energije iz obnovljivih virov, je delež naftnega skrilavca v njeni mešanici virov energije še vedno velik. Delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije se je med letoma 2020 in 2021 povečal s 30,1 % na 37,6 %. Delež naftnega skrilavca v mešanici virov energije je leta 2021 znašal 58 %, kar je 5 odstotnih točk manj kot leta 2018, vendar 2 odstotni točki več kot leta 2020. Estonija se je v poglavju REPowerEU v nedavno dopolnjenem načrtu za okrevanje in odpornost zavezala, da bo reformirala postopek izdaje dovoljenj in izboljšala krepitev zmogljivosti lokalnih organov, zadolženih za izdajo dovoljenj. Te reforme naj bi omogočile nadaljnji napredek pri uporabi energije iz obnovljivih virov. Nezadostna zmogljivost elektroenergetskega omrežja za vključevanje več obnovljivih virov energije še naprej ovira nadaljnji napredek. Poleg tega mora Estonija nadaljevati prizadevanja za sinhronizacijo svojega elektroenergetskega omrežja z omrežjem preostale Unije, zato da bi postopoma odpravila svojo odvisnost od elektroenergetskega omrežja BRELL (Belorusija, Rusija, Estonija, Litva in Latvija). Pri tem napreduje, vendar je treba prehod še dokončati. V ta namen je potrebno sodelovanje z Latvijo in Litvo. Energetska učinkovitost je ključna za zeleni prehod Estonije. Za povečanje energetske učinkovitosti gospodarstva, vključno s stavbnim fondom, bodo potrebni ambicioznejši cilji glede energetske učinkovitosti, poleg tega bo treba z boljšim ciljnim usmerjanjem podpornih ukrepov povečati zmogljivost manjših občin za prenovo. Estonija se je s sprejetjem načrta za razvoj prometa in mobilnosti za obdobje 2021–2035 osredotočila na povečanje trajnostnosti prometnega sektorja, vendar bi morala sprejeti dodatne ustrezne ukrepe za pospešitev prehoda na manj onesnažujoč prometni sektor.

Čeprav Estonija vlaga v elektrifikacijo železniškega omrežja, njeno izvajanje še ni bilo ocenjeno. Prehod na trajnostni promet je treba izvesti tudi na področju osebnih vozil, na katerem je potrebna obsežnejša uporaba brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil. Ustrezne spodbude, kot so okoljski davki, vključno z letnim davkom na cestna vozila, ki temelji na emisijah, bi lahko prispevale k hitrejšemu prehodu na manj onesnažujoče možnosti prevoza.

| (35) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Estonijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za 68 poklicev, za katere so potrebne posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno z razvrščevalci odpadkov, tehniki za gradbeništvo in gradbenimi inženirji. Poleg tega je bilo pomanjkanje delovne sile opredeljeno kot dejavnik, ki omejuje proizvodnjo v industriji in gradbeništvu. |
| --- | --- |

(35)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Estonijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za 68 poklicev, za katere so potrebne posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno z razvrščevalci odpadkov, tehniki za gradbeništvo in gradbenimi inženirji. Poleg tega je bilo pomanjkanje delovne sile opredeljeno kot dejavnik, ki omejuje proizvodnjo v industriji in gradbeništvu.

| (36) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(36)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (37) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Estonijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 – |
| --- | --- |

(37)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Estonijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 –

PRIPOROČA, da Estonija v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 4,9 % (19);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

2.

nadaljuje dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

okrepi socialno zaščito z razširitvijo upravičenosti do denarnih nadomestil za brezposelnost, zlasti na osebe, ki so zaposlene za kratka obdobja in opravljajo nestandardne oblike dela, da bi med drugim odpravila revščino v starosti; izboljša dostop do zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe ter njuno cenovno dostopnost, zlasti z zagotavljanjem njunega trajnostnega financiranja;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in pospeši uvajanje obnovljivih virov energije, med drugim s povečanjem zmogljivosti domačega elektroenergetskega omrežja; zagotovi zadostno zmogljivost elektroenergetskih medsebojnih povezav za povečanje zanesljivosti oskrbe in nadaljuje sinhronizacijo z elektroenergetskim omrežjem Unije; izboljša energetsko učinkovitost z novimi ukrepi financiranja in podpore za izpolnitev ciljev dolgoročne strategije prenove; nadaljuje prizadevanja za povečanje deleža trajnostnega prometa z elektrifikacijo železniškega omrežja in obdavčitvijo, ki spodbuja postopno prenovo voznega parka za prehod na brezemisijska ali nizkoemisijska vozila; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 12532/2021 INIT; ST 12532/2021 ADD 1; ST 12532/2021 ADD 1 COR 1; ST 12532/2021 ADD 1 COR 1 REV 1.

6

(7)  ST 9367/2023 INIT; ST 9367/2023 ADD 1; ST 9367/2023 ADD 1 REV 1.

7

(8)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 23).

8

(9)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

9

(10)  Upad naložb odraža zamude pri dokončevanju nekaterih projektov, ki jih je povzročil znaten dvig stroškov v gradbenem sektorju, povezan z motnjami v dobavnih verigah zaradi vojne v Ukrajini. Hkrati so imele druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva ekspanziven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP, kar je odražalo nakup rezerv plina in goriva.

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 44).

12

(13)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je potencialna rast BDP Estonije, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, srednjeročno (10-letno povprečno) nominalno ocenjena na 13,3 %.

13

(14)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP, kar odraža učinek osnove iz leta 2022, ko so bile kupljene velike rezerve plina.

14

(15)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

15

(16)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

16

(17)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

17

(18)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

18

(19)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,3 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

19

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/58 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/58

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2023

(2023/C 312/07)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Irske ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bi bil potreben. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Irske za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Irske ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bi bil potreben. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Irske za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Irska je 28. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 8. septembra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Irsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Irska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Irska je 28. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 8. septembra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Irsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Irska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Irska je 4. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 2. maja 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Irske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Irska je 4. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 2. maja 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Irske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Irsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Irske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Irskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Irske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Irsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Irske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Irskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Irske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država na Irskem izboljšal, in sicer je s primanjkljaja v višini 1,6 % BDP v letu 2021 prešel na presežek v višini 1,6 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal s 55,4 % BDP konec leta 2021 na 44,7 % konec leta 2022. |
| --- | --- |

(12)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država na Irskem izboljšal, in sicer je s primanjkljaja v višini 1,6 % BDP v letu 2021 prešel na presežek v višini 1,6 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal s 55,4 % BDP konec leta 2021 na 44,7 % konec leta 2022.

| (13) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje trošarin za goriva ter znižanja davka na dodano vrednost za plin in električno energijo, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali plačila vsem odjemalcem električne energije in vrsto socialnih transferjev. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 0,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 2,8 % v letu 2021 na 0,7 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje trošarin za goriva ter znižanja davka na dodano vrednost za plin in električno energijo, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali plačila vsem odjemalcem električne energije in vrsto socialnih transferjev. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 0,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 2,8 % v letu 2021 na 0,7 % BDP v letu 2022.

| (14) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Irska v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. |
| --- | --- |

(14)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Irska v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah.

| (15) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 pretežno nevtralna in je znašala –0,2 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Irska okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,04 % BDP (v letu 2021 pa 0,1 % BDP). Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (9). Irska je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) pretežno nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini –0,2 odstotne točke. Irska je zato zadostno omejila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 pretežno nevtralna in je znašala –0,2 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Irska okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,04 % BDP (v letu 2021 pa 0,1 % BDP). Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (9). Irska je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) pretežno nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini –0,2 odstotne točke. Irska je zato zadostno omejila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023, zatem pa previden. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 5,6 %, v letu 2024 pa za 4,1 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 se v letu 2023 pričakuje šibkejša realna rast BDP (5,5 %), v letu 2024 pa močnejša (5,0 %). Razmeroma višja stopnja rasti v letu 2024, ki jo je napovedala Komisija, je predvsem posledica trajnejše rasti neto izvoza. Vendar v primeru Irske neto izvoz zelo niha, saj nanj vpliva majhno število velikih multinacionalnih družb, ki so bile v zadnjih letih komercialno zelo uspešne. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023, zatem pa previden. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 5,6 %, v letu 2024 pa za 4,1 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 se v letu 2023 pričakuje šibkejša realna rast BDP (5,5 %), v letu 2024 pa močnejša (5,0 %). Razmeroma višja stopnja rasti v letu 2024, ki jo je napovedala Komisija, je predvsem posledica trajnejše rasti neto izvoza. Vendar v primeru Irske neto izvoz zelo niha, saj nanj vpliva majhno število velikih multinacionalnih družb, ki so bile v zadnjih letih komercialno zelo uspešne.

| (17) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo presežek sektorja država v letu 2023 povečal na 1,8 % BDP. Povečanje v letu 2023 je predvsem posledica znatne rasti prihodkov. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 44,7 % konec leta 2022 na 40,5 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni presežek v višini 1,7 % BDP. To je v skladu s presežkom, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 40,4 % BDP konec leta 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo presežek sektorja država v letu 2023 povečal na 1,8 % BDP. Povečanje v letu 2023 je predvsem posledica znatne rasti prihodkov. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 44,7 % konec leta 2022 na 40,5 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni presežek v višini 1,7 % BDP. To je v skladu s presežkom, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 40,4 % BDP konec leta 2023.

| (18) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, podaljšane od leta 2022, zlasti drugi krog dveh plačil vsem odjemalcem električne energijo in nov sklop socialnih transferjev. Stroški teh ukrepov naj bi bili delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer z omejitvijo prihodkov od proizvodnje električne energije. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,3 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, vendar pa ohranja cenovni signal za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,2 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečali za 0,1 odstotne točke BDP. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,7 % BDP. |
| --- | --- |

(18)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, podaljšane od leta 2022, zlasti drugi krog dveh plačil vsem odjemalcem električne energijo in nov sklop socialnih transferjev. Stroški teh ukrepov naj bi bili delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer z omejitvijo prihodkov od proizvodnje električne energije. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,3 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, vendar pa ohranja cenovni signal za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,2 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečali za 0,1 odstotne točke BDP. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,7 % BDP.

| (19) | Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Irski priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Irska bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Irski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(19)

Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Irski priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Irska bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Irski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (20) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 pretežno nevtralna (0,2 % BDP) ob visoki inflaciji. V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost večinoma nevtralna (– 0,2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 % BDP. To vključuje za 0,1 % BDP nižje stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije. To vključuje tudi višje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (za 0,1 % BDP). Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,1 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi na fiskalno naravnanost imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke (13). Zato Irska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, npr. spodbujanje uvedbe obnovljivih virov energije in omogočanje elektrifikacije drugih tehnologij, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 pretežno nevtralna (0,2 % BDP) ob visoki inflaciji. V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost večinoma nevtralna (– 0,2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 % BDP. To vključuje za 0,1 % BDP nižje stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije. To vključuje tudi višje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (za 0,1 % BDP). Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,1 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi na fiskalno naravnanost imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke (13). Zato Irska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, npr. spodbujanje uvedbe obnovljivih virov energije in omogočanje elektrifikacije drugih tehnologij, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se presežek sektorja država v letu 2024 povečal na 2,8 % BDP. Povečanje v letu 2024 je predvsem posledica znižanja odhodkov, saj bodo začasni ukrepi za porabo odpravljeni. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 38,2 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,2 % BDP. To je nižje od presežka, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi višjih odhodkov v spomladanski napovedi Komisije 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 38,3 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(21)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se presežek sektorja država v letu 2024 povečal na 2,8 % BDP. Povečanje v letu 2024 je predvsem posledica znižanja odhodkov, saj bodo začasni ukrepi za porabo odpravljeni. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 38,2 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,2 % BDP. To je nižje od presežka, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi višjih odhodkov v spomladanski napovedi Komisije 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 38,3 % BDP konec leta 2024.

| (22) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(22)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (23) | V programu namerava Irska v letih 2023 in 2024 doseči srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni proračunski saldo v višini –0,5 % BDP (14), ter ga v preostalem programskem obdobju ohraniti. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi strukturni saldo zabeležil primanjkljaj v višini 0,1 % BDP v letu 2023 in presežek v višini 1,0 % BDP v letu 2024, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. |
| --- | --- |

(23)

V programu namerava Irska v letih 2023 in 2024 doseči srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni proračunski saldo v višini –0,5 % BDP (14), ter ga v preostalem programskem obdobju ohraniti. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi strukturni saldo zabeležil primanjkljaj v višini 0,1 % BDP v letu 2023 in presežek v višini 1,0 % BDP v letu 2024, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem.

| (24) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki (15) v letu 2024 povečali za 1,9 %. |
| --- | --- |

(24)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki (15) v letu 2024 povečali za 1,9 %.

| (25) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale z 2,0 % BDP v letu 2023 na 2,1 % BDP v letu 2024. Večje naložbe odražajo večje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo posodobitev podnebnega akcijskega načrta in gradnjo podatkovnega centra, ki sta prav tako del načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(25)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale z 2,0 % BDP v letu 2023 na 2,1 % BDP v letu 2024. Večje naložbe odražajo večje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo posodobitev podnebnega akcijskega načrta in gradnjo podatkovnega centra, ki sta prav tako del načrta za okrevanje in odpornost.

| (26) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se presežek sektorja država povečal na 2,9 % BDP v letu 2025 in na 3,1 % do leta 2026. Saldo sektorja država naj bi torej v programskem obdobju dosegel ustrezno referenčno vrednost iz Pogodbe. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 38,2 % konec leta 2024 na 32,0 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(26)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se presežek sektorja država povečal na 2,9 % BDP v letu 2025 in na 3,1 % do leta 2026. Saldo sektorja država naj bi torej v programskem obdobju dosegel ustrezno referenčno vrednost iz Pogodbe. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 38,2 % konec leta 2024 na 32,0 % do konca leta 2026.

| (27) | Delež prebivalstva, starejšega od 64 let, v primerjavi z deležem delovno sposobnega prebivalstva (20–64 let) naj bi se več kot podvojil do leta 2070, ko naj bi na vsakega upokojenca prispevke plačevali manj kot dve osebi v primerjavi s skoraj štirimi osebami leta 2022. Zaradi tega staranja prebivalstva je treba zaščititi pokojninski sistem pred naraščajočimi stroški. Pokojninska reforma, napovedana septembra 2022, ohranja upokojitveno starost pri 66 letih, zato namerava vlada reševati vprašanje vzdržnosti pokojninskega sistema z vidika prispevkov. Vlada naj bi leta 2023 predstavila načrt za postopno povišanje prispevkov za socialno varnost med letoma 2024 in 2034, kar bi pomagalo pojasniti, kako namerava določiti sheme financiranja državnega pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

(27)

Delež prebivalstva, starejšega od 64 let, v primerjavi z deležem delovno sposobnega prebivalstva (20–64 let) naj bi se več kot podvojil do leta 2070, ko naj bi na vsakega upokojenca prispevke plačevali manj kot dve osebi v primerjavi s skoraj štirimi osebami leta 2022. Zaradi tega staranja prebivalstva je treba zaščititi pokojninski sistem pred naraščajočimi stroški. Pokojninska reforma, napovedana septembra 2022, ohranja upokojitveno starost pri 66 letih, zato namerava vlada reševati vprašanje vzdržnosti pokojninskega sistema z vidika prispevkov. Vlada naj bi leta 2023 predstavila načrt za postopno povišanje prispevkov za socialno varnost med letoma 2024 in 2034, kar bi pomagalo pojasniti, kako namerava določiti sheme financiranja državnega pokojninskega sistema.

| (28) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Irski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav z velikimi zamudami. Zaradi omejenih virov in nezadostnega prednostnega razvrščanja Irska zaostaja pri izvajanju. Irska je maja 2023 predložila spremembo svojega načrta za okrevanje in odpornost. Država še ni predložila prvega zahtevka za plačilo. Trenutno se pripravlja poglavje REPowerEU. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Irske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Irski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav z velikimi zamudami. Zaradi omejenih virov in nezadostnega prednostnega razvrščanja Irska zaostaja pri izvajanju. Irska je maja 2023 predložila spremembo svojega načrta za okrevanje in odpornost. Država še ni predložila prvega zahtevka za plačilo. Trenutno se pripravlja poglavje REPowerEU. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Irske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (29) | Komisija je vse programske dokumente Irske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Irskem. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je vse programske dokumente Irske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Irskem.

| (30) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Irska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s krožnim gospodarstvom, oskrbo s pitno vodo in čiščenjem odpadne vode, elektroenergetskim sistemom, energetsko infrastrukturo in tehnologijami pametnih omrežij, okvirom za izdajo dovoljenj, energetsko učinkovitostjo, trajnostnim prometom ter spretnostmi, potrebnimi za zeleni prehod. |
| --- | --- |

(30)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Irska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s krožnim gospodarstvom, oskrbo s pitno vodo in čiščenjem odpadne vode, elektroenergetskim sistemom, energetsko infrastrukturo in tehnologijami pametnih omrežij, okvirom za izdajo dovoljenj, energetsko učinkovitostjo, trajnostnim prometom ter spretnostmi, potrebnimi za zeleni prehod.

| (31) | Nastajanje odpadkov na Irskem še naprej narašča in ostaja precej nad povprečjem Unije. Učinkovitost recikliranja v državi že več let stagnira. Krožna uporaba materialov se je leta 2021 nekoliko povečala, in sicer na 2 %, vendar je še vedno precej pod povprečjem Unije, ki znaša 11,7 %. Čeprav se ravnanje z odpadki izboljšuje, še ni vidnih učinkov akcijskega načrta za ravnanje z odpadki za krožno gospodarstvo iz leta 2020 in vsevladne strategije za krožno gospodarstvo, objavljene decembra 2021. Za doseganje ciljev krožnega gospodarstva Unije je potrebnih več naložb. To vključuje izboljšanje infrastrukture za ločeno zbiranje in obdelavo odpadkov, da bi se odpadki preusmerili z odlagališč in iz sežigalnic, s posebnim poudarkom na plastiki in bioloških odpadkih. Na področju gospodarjenja z vodo in kakovosti vode se Irska sooča z zastarelo infrastrukturo, zaradi česar ima eno najvišjih stopenj puščanja cevi v Uniji. Tudi kakovost pitne vode je na nekaterih območjih še vedno problematična. Poslabšanje kakovosti vode zaradi širjenja kmetijstva ni ustrezno obravnavano. Naložbe v infrastrukturo so potrebne tudi za obnovo rek, potreben pa je tudi celovitejši pristop k nadzoru nad onesnaževanjem vode iz kmetijskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(31)

Nastajanje odpadkov na Irskem še naprej narašča in ostaja precej nad povprečjem Unije. Učinkovitost recikliranja v državi že več let stagnira. Krožna uporaba materialov se je leta 2021 nekoliko povečala, in sicer na 2 %, vendar je še vedno precej pod povprečjem Unije, ki znaša 11,7 %. Čeprav se ravnanje z odpadki izboljšuje, še ni vidnih učinkov akcijskega načrta za ravnanje z odpadki za krožno gospodarstvo iz leta 2020 in vsevladne strategije za krožno gospodarstvo, objavljene decembra 2021. Za doseganje ciljev krožnega gospodarstva Unije je potrebnih več naložb. To vključuje izboljšanje infrastrukture za ločeno zbiranje in obdelavo odpadkov, da bi se odpadki preusmerili z odlagališč in iz sežigalnic, s posebnim poudarkom na plastiki in bioloških odpadkih. Na področju gospodarjenja z vodo in kakovosti vode se Irska sooča z zastarelo infrastrukturo, zaradi česar ima eno najvišjih stopenj puščanja cevi v Uniji. Tudi kakovost pitne vode je na nekaterih območjih še vedno problematična. Poslabšanje kakovosti vode zaradi širjenja kmetijstva ni ustrezno obravnavano. Naložbe v infrastrukturo so potrebne tudi za obnovo rek, potreben pa je tudi celovitejši pristop k nadzoru nad onesnaževanjem vode iz kmetijskih dejavnosti.

| (32) | Irski elektroenergetski sistem je leta 2022 kazal znake ranljivosti, saj so bili zaradi težav glede oskrbe z električno energijo potrebni nujni podporni ukrepi. Irski akcijski načrt za podnebne spremembe vključuje ambiciozen cilj preoblikovanja energetskega sistema države do leta 2030, pri čemer naj bi se delež električne energije iz obnovljivih virov povečal na 80 %. To bo omogočilo velike količine spremenljive proizvodnje. Trenutna prožnost in povezovanje sistema ne zadostujeta za take velike količine spremenljive proizvodnje in vse večje povpraševanje po energiji, zlasti v podatkovnih centrih, kar bi lahko otežilo doseganje cilja glede obnovljivih virov energije. Prožnost na strani povpraševanja in obsežne posodobitve infrastrukture za prenos, distribucijo in shranjevanje bodo ključni elementi za zmanjšanje odvisnosti Irske od uvoza fosilnih goriv ter za olajšanje in pospešitev njenega prehoda na podnebno nevtralen energetski sistem. Ključni izzivi pri razvoju prožnosti na strani povpraševanja vključujejo pomanjkanje usklajene strategije, ki bi zajemala celoten energetski sistem, vključno z ogrevanjem in hlajenjem, ter pomanjkanje infrastrukture za pametno merjenje. Izboljšanje učinkovitosti sistema načrtovanja in izdajanja dovoljenj za obnovljive vire energije, shranjevanje in omrežne priključke z zagotavljanjem razpoložljivosti ustreznega osebja z zadostnimi spretnostmi v vseh fazah postopkov načrtovanja in z racionalizacijo splošnega okvira bi lahko pospešilo obsežen razvoj in s tem tudi zeleni prehod. |
| --- | --- |

(32)

Irski elektroenergetski sistem je leta 2022 kazal znake ranljivosti, saj so bili zaradi težav glede oskrbe z električno energijo potrebni nujni podporni ukrepi. Irski akcijski načrt za podnebne spremembe vključuje ambiciozen cilj preoblikovanja energetskega sistema države do leta 2030, pri čemer naj bi se delež električne energije iz obnovljivih virov povečal na 80 %. To bo omogočilo velike količine spremenljive proizvodnje. Trenutna prožnost in povezovanje sistema ne zadostujeta za take velike količine spremenljive proizvodnje in vse večje povpraševanje po energiji, zlasti v podatkovnih centrih, kar bi lahko otežilo doseganje cilja glede obnovljivih virov energije. Prožnost na strani povpraševanja in obsežne posodobitve infrastrukture za prenos, distribucijo in shranjevanje bodo ključni elementi za zmanjšanje odvisnosti Irske od uvoza fosilnih goriv ter za olajšanje in pospešitev njenega prehoda na podnebno nevtralen energetski sistem. Ključni izzivi pri razvoju prožnosti na strani povpraševanja vključujejo pomanjkanje usklajene strategije, ki bi zajemala celoten energetski sistem, vključno z ogrevanjem in hlajenjem, ter pomanjkanje infrastrukture za pametno merjenje. Izboljšanje učinkovitosti sistema načrtovanja in izdajanja dovoljenj za obnovljive vire energije, shranjevanje in omrežne priključke z zagotavljanjem razpoložljivosti ustreznega osebja z zadostnimi spretnostmi v vseh fazah postopkov načrtovanja in z racionalizacijo splošnega okvira bi lahko pospešilo obsežen razvoj in s tem tudi zeleni prehod.

| (33) | Poraba zemeljskega plina na Irskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 0,2 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, kar je precej pod ciljem 15-odstotnega zmanjšanja, določenim v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (16). Čeprav Irska izpolnjuje pogoje za izvzetje iz navedenega cilja, naj nadaljuje prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (17). Ukrepi za energetsko učinkovitost bodo imeli ključno vlogo pri zmanjšanju porabe energije in doseganju cilja na ravni celotne Unije glede zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov za vsaj 55 %. Nadgradnja energije za gospodinjstva, prenova in hitra uvedba ogrevanja z energijo iz obnovljivih virov bodo ključnega pomena za doseganje podnebnih ciljev. Kljub ambicioznim ciljem, da se do konca leta 2030 prenovi in nadgradi 500 000 domov na stopnjo energetske učinkovitosti stavb B2 ter da se v obstoječe domove namesti 400 000 toplotnih črpalk za nadomestitev starejših in manj učinkovitih ogrevalnih sistemov, še vedno obstajajo izzivi, večinoma zaradi pomanjkanja kvalificirane delovne sile. Število brezemisijskih vozil v irskem voznem parku hitro narašča z zelo nizkega izhodišča, vendar gostota javnih polnilnih mest le stežka sledi temu porastu. Elektrificiranih je le približno 100 kilometrov železniških prog, zaradi česar je Irska država Unije z najmanjšim deležem elektrificiranih železnic. Poleg tega prometni zastoji močno obremenjujejo kakovost zraka in dnevne migrante. |
| --- | --- |

(33)

Poraba zemeljskega plina na Irskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 0,2 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, kar je precej pod ciljem 15-odstotnega zmanjšanja, določenim v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (16). Čeprav Irska izpolnjuje pogoje za izvzetje iz navedenega cilja, naj nadaljuje prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (17). Ukrepi za energetsko učinkovitost bodo imeli ključno vlogo pri zmanjšanju porabe energije in doseganju cilja na ravni celotne Unije glede zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov za vsaj 55 %. Nadgradnja energije za gospodinjstva, prenova in hitra uvedba ogrevanja z energijo iz obnovljivih virov bodo ključnega pomena za doseganje podnebnih ciljev. Kljub ambicioznim ciljem, da se do konca leta 2030 prenovi in nadgradi 500 000 domov na stopnjo energetske učinkovitosti stavb B2 ter da se v obstoječe domove namesti 400 000 toplotnih črpalk za nadomestitev starejših in manj učinkovitih ogrevalnih sistemov, še vedno obstajajo izzivi, večinoma zaradi pomanjkanja kvalificirane delovne sile. Število brezemisijskih vozil v irskem voznem parku hitro narašča z zelo nizkega izhodišča, vendar gostota javnih polnilnih mest le stežka sledi temu porastu. Elektrificiranih je le približno 100 kilometrov železniških prog, zaradi česar je Irska država Unije z najmanjšim deležem elektrificiranih železnic. Poleg tega prometni zastoji močno obremenjujejo kakovost zraka in dnevne migrante.

| (34) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Irsko poročalo o pomanjkanju delovne sile za 12 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno s strokovnjaki za varstvo okolja, inženirji in elektroinženirji. Poleg tega je bilo pomanjkanje delovne sile navedeno kot dejavnik, ki je omejeval proizvodnjo v industriji (za 46,8 % podjetij) in gradbeništvu (za 60,3 % podjetij). |
| --- | --- |

(34)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Irsko poročalo o pomanjkanju delovne sile za 12 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno s strokovnjaki za varstvo okolja, inženirji in elektroinženirji. Poleg tega je bilo pomanjkanje delovne sile navedeno kot dejavnik, ki je omejeval proizvodnjo v industriji (za 46,8 % podjetij) in gradbeništvu (za 60,3 % podjetij).

| (35) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(35)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (36) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Irsko, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 – |
| --- | --- |

(36)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Irsko, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 –

PRIPOROČA, da Irska v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja naložbe in reforme, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, in ohranja preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

zagotovi javnofinančno vzdržnost državnega pokojninskega sistema z določitvijo njegovih shem financiranja;

2.

znatno pospeši izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, med drugim z zagotovitvijo zadostnih sredstev, ter hitro dokonča dodatek in poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začela izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

poveča naložbe, da bi pospešila krožno gospodarstvo; nadalje razvije infrastrukturo za obdelavo odpadkov, povezano z višjimi stopnjami hierarhije ravnanja z odpadki, ter ekonomske instrumente za preprečevanje nastajanja odpadkov in povečanje vsebnosti ponovno uporabljenih, predelanih in recikliranih materialov; razvije učinkovitejši sistem za ločeno zbiranje odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, vključno z biološko razgradljivimi odpadki; odpadke, predvsem plastiko in biološke odpadke, preusmeri z odlagališč in iz sežigalnic; okrepi prizadevanja za pospešitev naložb v infrastrukturo za pitno in odpadno vodo;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv; osredotoči prizadevanja na povečanje prožnosti elektroenergetskega sistema in na izboljšanje povezovanja energetskega sistema; oblikuje in izvaja namensko strategijo za razvoj prilagajanja odjema ter pospeši uvedbo infrastrukture za pametno merjenje in tehnologij pametnih omrežij; racionalizira okvir za načrtovanje in izdajanje dovoljenj za obnovljive vire energije, shranjevanje in omrežne priključke; izvaja dodatne ukrepe, ki podpirajo energetsko učinkovitost v zasebnih in javnih stavbah, da bi se znižali računi za energijo in stroški energetskega sistema; pospeši namestitev javnih polnilnih mest za brezemisijska vozila; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 11046/21; ST 11046/21 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 28).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 52).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Irske, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 12,3 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

13

(14)  Strukturni saldo (ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov), ki ga je Komisija ponovno izračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije, kaže na strukturni primanjkljaj v višini 0,9 % BDP v letu 2023 in presežek v višini 0,1 % BDP v letu 2024.

14

(15)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

17

(18)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

18

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/67 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/67

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2023

(2023/C 312/08)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) ter zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Grčijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Grčije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Grčijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Grčije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Grčija je 27. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Grčijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Grčija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Grčija je 27. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Grčijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Grčija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Grčija je 2. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 29. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Grčije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Grčija je 2. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 29. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Grčije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Grčijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Grčije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Grčiji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Grčije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Grčijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Grčije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Grčiji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Grčije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Grčijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Grčiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti, povezane z velikim javnim dolgom in velikim obsegom nedonosnih posojil v razmerah visoke brezposelnosti, so se zmanjševale, vendar se je zunanji položaj države poslabšal. Med drugim je zelo zaskrbljujoče, da se je kljub izboljšanju prihodkov od turizma primanjkljaj na tekočem računu v letu 2022, tudi zaradi strmega dviga cen energije po Uniji, izrazito povečal. Čeprav naj bi se zunanji primanjkljaj v letošnjem in naslednjem letu zmanjšal, naj bi ostal precej nad ravnjo, ki je potrebna za trajno izboljšanje neto stanja mednarodnih naložb. Čeprav delež javnega dolga v BDP ostaja največji v Uniji, se je v letu 2022 znatno izboljšal, predvsem zaradi močne nominalne rasti BDP, v letih 2023 in 2024 pa naj bi se še dodatno zmanjšal. Nedonosna posojila so lani močno upadla, pri čemer se je njihov obseg že v prejšnjih letih znatno zmanjševal, vendar ostaja glede na povprečje Unije velik ter še naprej slabi dobičkonosnost in posojilno zmogljivost bank, kar potem vpliva na kapitalsko poglabljanje in rast produktivnosti v gospodarstvu. Odziv politike je prispeval k odpravi neravnotežij, izvajanje načrta za okrevanje in odpornost pa je velika priložnost za odpravo še preostalih strukturnih pomanjkljivosti. Kljub temu so potrebna dodatna prizadevanja, zlasti za zagotovitev zanesljivega izboljševanja zunanjega salda in dodatno zmanjšanje obsega nedonosnih posojil, med drugim tudi s povečanjem učinkovitosti izterjave dolga in izboljšanjem sekundarnega trga nedonosnih posojil. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Grčijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Grčiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti, povezane z velikim javnim dolgom in velikim obsegom nedonosnih posojil v razmerah visoke brezposelnosti, so se zmanjševale, vendar se je zunanji položaj države poslabšal. Med drugim je zelo zaskrbljujoče, da se je kljub izboljšanju prihodkov od turizma primanjkljaj na tekočem računu v letu 2022, tudi zaradi strmega dviga cen energije po Uniji, izrazito povečal. Čeprav naj bi se zunanji primanjkljaj v letošnjem in naslednjem letu zmanjšal, naj bi ostal precej nad ravnjo, ki je potrebna za trajno izboljšanje neto stanja mednarodnih naložb. Čeprav delež javnega dolga v BDP ostaja največji v Uniji, se je v letu 2022 znatno izboljšal, predvsem zaradi močne nominalne rasti BDP, v letih 2023 in 2024 pa naj bi se še dodatno zmanjšal. Nedonosna posojila so lani močno upadla, pri čemer se je njihov obseg že v prejšnjih letih znatno zmanjševal, vendar ostaja glede na povprečje Unije velik ter še naprej slabi dobičkonosnost in posojilno zmogljivost bank, kar potem vpliva na kapitalsko poglabljanje in rast produktivnosti v gospodarstvu. Odziv politike je prispeval k odpravi neravnotežij, izvajanje načrta za okrevanje in odpornost pa je velika priložnost za odpravo še preostalih strukturnih pomanjkljivosti. Kljub temu so potrebna dodatna prizadevanja, zlasti za zagotovitev zanesljivega izboljševanja zunanjega salda in dodatno zmanjšanje obsega nedonosnih posojil, med drugim tudi s povečanjem učinkovitosti izterjave dolga in izboljšanjem sekundarnega trga nedonosnih posojil.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Grčiji zmanjšal s 7,1 % BDP v letu 2021 na 2,3 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal s 194,6 % BDP konec leta 2021 na 171,3 % konec leta 2022. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Grčiji zmanjšal s 7,1 % BDP v letu 2021 na 2,3 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal s 194,6 % BDP konec leta 2021 na 171,3 % konec leta 2022.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencije za električno energijo za gospodinjstva in podjetja ter povečane socialne prejemke za ranljiva gospodinjstva. Stroški teh ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer v obliki cenovne kapice za proizvajalce električne energije in izredne dajatve za proizvajalce električne energije za obdobje od oktobra 2021 do junija 2022. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na hereb2,5 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 6,5 % v letu 2021 na 1,5 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencije za električno energijo za gospodinjstva in podjetja ter povečane socialne prejemke za ranljiva gospodinjstva. Stroški teh ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer v obliki cenovne kapice za proizvajalce električne energije in izredne dajatve za proizvajalce električne energije za obdobje od oktobra 2021 do junija 2022. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na hereb2,5 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 6,5 % v letu 2021 na 1,5 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 Grčiji priporočil (7), naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju ter si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Obenem ji je priporočil, naj ohrani nacionalno financirane naložbe. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 Grčiji priporočil (7), naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju ter si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Obenem ji je priporočil, naj ohrani nacionalno financirane naložbe.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala –1,0 % BDP. Skladno s priporočilom Sveta je Grčija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 2,1 % BDP (v letu 2021 pa 2,6 % BDP). Zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica iztekanja prejšnjega programskega obdobja, medtem ko se odhodki za naložbe v novem programskem obdobju še niso povečali. Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (9). Grčija je tako ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 0,6 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodatni učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 2 % BDP). Grčija je torej zadostno omejila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala –1,0 % BDP. Skladno s priporočilom Sveta je Grčija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 2,1 % BDP (v letu 2021 pa 2,6 % BDP). Zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica iztekanja prejšnjega programskega obdobja, medtem ko se odhodki za naložbe v novem programskem obdobju še niso povečali. Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (9). Grčija je tako ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 0,6 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodatni učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 2 % BDP). Grčija je torej zadostno omejila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023, zatem pa ugodnejši od nje. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 2,3 %, v letu 2024 pa za 3 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 se v letu 2023 pričakuje močnejša realna rast BDP (2,4 %), v letu 2024 pa šibkejša (1,9 %), predvsem zaradi razlik v predpostavkah o naložbeni dejavnosti in prispevkih zunanjega sektorja. V programu stabilnosti za leto 2023 so zlasti v letu 2024 napovedani večji prispevki iz bruto investicij v osnovna sredstva, Komisija pa pričakuje, da bo obseg uvoza blaga ostal večji od tistega iz projekcij organov. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023, zatem pa ugodnejši od nje. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 2,3 %, v letu 2024 pa za 3 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 se v letu 2023 pričakuje močnejša realna rast BDP (2,4 %), v letu 2024 pa šibkejša (1,9 %), predvsem zaradi razlik v predpostavkah o naložbeni dejavnosti in prispevkih zunanjega sektorja. V programu stabilnosti za leto 2023 so zlasti v letu 2024 napovedani večji prispevki iz bruto investicij v osnovna sredstva, Komisija pa pričakuje, da bo obseg uvoza blaga ostal večji od tistega iz projekcij organov.

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 1,8 % BDP. Zmanjšanje v letu 2023 je predvsem posledica postopne odprave fiskalnih ukrepov, povezanih s pandemijo, znižanja stroškov ukrepov, povezanih z energijo, in povečanja prihodkov zaradi gospodarske rasti. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 171,3 % konec leta 2022 na 162,6 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 1,3 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi ugodnejših sprememb davčnih osnov, ki temeljijo na makroekonomskih predpostavkah, vključno s strukturo rasti in manjšimi odhodki iz socialnega proračuna, kar je v skladu s sistematično prenizko porabo, zabeleženo v preteklih letih. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je predviden nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 160,2 % konec leta 2023. Ta razlika je predvsem posledica močnejše nominalne rasti BDP in v manjši meri nižjega primanjkljaja sektorja država, ki ju je napovedala Komisija. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 1,8 % BDP. Zmanjšanje v letu 2023 je predvsem posledica postopne odprave fiskalnih ukrepov, povezanih s pandemijo, znižanja stroškov ukrepov, povezanih z energijo, in povečanja prihodkov zaradi gospodarske rasti. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 171,3 % konec leta 2022 na 162,6 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 1,3 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi ugodnejših sprememb davčnih osnov, ki temeljijo na makroekonomskih predpostavkah, vključno s strukturo rasti in manjšimi odhodki iz socialnega proračuna, kar je v skladu s sistematično prenizko porabo, zabeleženo v preteklih letih. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je predviden nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 160,2 % konec leta 2023. Ta razlika je predvsem posledica močnejše nominalne rasti BDP in v manjši meri nižjega primanjkljaja sektorja država, ki ju je napovedala Komisija.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti subvencije za električno energijo za gospodinjstva in podjetja. Stroški teh ukrepov so še naprej delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer s cenovno kapico za proizvajalce električne energije in solidarnostnim prispevkom rafinerij. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,2 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni ciljno usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,5 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 1,5 % BDP |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti subvencije za električno energijo za gospodinjstva in podjetja. Stroški teh ukrepov so še naprej delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer s cenovno kapico za proizvajalce električne energije in solidarnostnim prispevkom rafinerij. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,2 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni ciljno usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,5 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 1,5 % BDP

| (20) | Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Grčiji priporočil, naj v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Grčija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Grčiji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Grčiji priporočil, naj v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Grčija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Grčiji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 pretežno nevtralna (– 0,2 % BDP) ob visoki inflaciji. V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost ekspanzivna (– 1,0 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 naj bi imela restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 % BDP. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Predvideni restriktivni učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je v bistvu posledica (za 2,3 % BDP) nižjih stroškov (ciljno in neciljno usmerjenih) podpornih ukrepov, namenjenih gospodinjstvom in podjetjem zaradi povišanja cen energije. Povečanje odhodkov za socialno zaščito je glavni dejavnik rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov). Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 2,5 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa so na fiskalno naravnanost imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke (13). Zato Grčija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot so postavitev 8 000 javno dostopnih polnilnih mest za električna vozila na ključnih mestnih in primestnih lokacijah, digitalizacija javne uprave ter izboljšanje elektroenergetske medsebojne povezanosti otokov. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 pretežno nevtralna (– 0,2 % BDP) ob visoki inflaciji. V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost ekspanzivna (– 1,0 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 naj bi imela restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 % BDP. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Predvideni restriktivni učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je v bistvu posledica (za 2,3 % BDP) nižjih stroškov (ciljno in neciljno usmerjenih) podpornih ukrepov, namenjenih gospodinjstvom in podjetjem zaradi povišanja cen energije. Povečanje odhodkov za socialno zaščito je glavni dejavnik rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov). Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 2,5 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa so na fiskalno naravnanost imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke (13). Zato Grčija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot so postavitev 8 000 javno dostopnih polnilnih mest za električna vozila na ključnih mestnih in primestnih lokacijah, digitalizacija javne uprave ter izboljšanje elektroenergetske medsebojne povezanosti otokov.

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 0,8 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica postopne odprave preostalih energetskih in drugih ukrepov ter povečanja prihodkov zaradi trdne gospodarske rasti. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 150,8 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,6 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu za stabilnost za leto 2023, predvsem zaradi predpostavk o izvrševanju socialnega proračuna, zlasti nižjih odhodkov za socialne prejemke in pokojnine. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je predviden večji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 154,5 % konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 0,8 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica postopne odprave preostalih energetskih in drugih ukrepov ter povečanja prihodkov zaradi trdne gospodarske rasti. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 150,8 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,6 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu za stabilnost za leto 2023, predvsem zaradi predpostavk o izvrševanju socialnega proračuna, zlasti nižjih odhodkov za socialne prejemke in pokojnine. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je predviden večji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 154,5 % konec leta 2024.

| (23) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(23)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 2,6 %, kot je izraženo v tem priporočilu. To bo prispevalo tudi h krepitvi zunanjega položaja. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,2 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 2,6 %, kot je izraženo v tem priporočilu. To bo prispevalo tudi h krepitvi zunanjega položaja. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,2 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik je v spomladanski napovedi Komisije 2023 predvideno, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 0,7 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, presega prihranke od popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik je v spomladanski napovedi Komisije 2023 predvideno, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 0,7 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, presega prihranke od popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov.

| (26) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale s 4,8 % BDP v letu 2023 na 5,4 % BDP v letu 2024. Večji obseg naložb je posledica nekoliko manjšega obsega nacionalno financiranih naložb in večjega obsega naložb, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo naložbe z visoko dodano vrednostjo in strukturne reforme za zeleni, digitalni in energetski prehod, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(26)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale s 4,8 % BDP v letu 2023 na 5,4 % BDP v letu 2024. Večji obseg naložb je posledica nekoliko manjšega obsega nacionalno financiranih naložb in večjega obsega naložb, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo naložbe z visoko dodano vrednostjo in strukturne reforme za zeleni, digitalni in energetski prehod, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost.

| (27) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 0,5 % BDP v letu 2025 in na 0,1 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj bi torej v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 150,8 % konec leta 2024 na 135,2 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(27)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 0,5 % BDP v letu 2025 in na 0,1 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj bi torej v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 150,8 % konec leta 2024 na 135,2 % do konca leta 2026.

| (28) | Spremembe okvira davčne politike Grčije na podlagi dobrih praks in reform, izvedenih v sklopu načrta za okrevanje in odpornost, bi lahko pomagale pri odpravi naložbene vrzeli. Natančneje, z uvedbo širšega sistema za vnaprejšnja davčna stališča bi se lahko okrepila pravna varnost za vlagatelje in povečala sedanja prizadevanja za poenostavitev davčnega sistema. Tudi pregled davčnega sistema bi lahko prispeval k povečanju davčne osnove za samozaposlene in podpiranju naložb. Izpolnjevanje davčnih obveznosti bi se lahko izboljšalo z razširitvijo uporabe elektronskih plačil in večjo uporabo informacij, ki izvirajo iz elektronskih plačil, zlasti ob upoštevanju nedavnih dokazov o vse večjih razlikah med prijavljenimi nizkimi dohodki in očitno hitro rastočimi prihodki samozaposlenih. Zlasti bi se lahko v ta namen bolje uporabile informacije, ki izvirajo iz elektronskih plačil za ciljne poklice. K temu cilju naj bi prispevala digitalna preobrazba neodvisne agencije za javne prihodke. Vendar je bistveno, da se operativna avtonomija te agencije pri upravljanju in razvoju človeških virov in infrastrukture IT glede na trenutne izzive za davčne sisteme po vsem svetu še poveča. |
| --- | --- |

(28)

Spremembe okvira davčne politike Grčije na podlagi dobrih praks in reform, izvedenih v sklopu načrta za okrevanje in odpornost, bi lahko pomagale pri odpravi naložbene vrzeli. Natančneje, z uvedbo širšega sistema za vnaprejšnja davčna stališča bi se lahko okrepila pravna varnost za vlagatelje in povečala sedanja prizadevanja za poenostavitev davčnega sistema. Tudi pregled davčnega sistema bi lahko prispeval k povečanju davčne osnove za samozaposlene in podpiranju naložb. Izpolnjevanje davčnih obveznosti bi se lahko izboljšalo z razširitvijo uporabe elektronskih plačil in večjo uporabo informacij, ki izvirajo iz elektronskih plačil, zlasti ob upoštevanju nedavnih dokazov o vse večjih razlikah med prijavljenimi nizkimi dohodki in očitno hitro rastočimi prihodki samozaposlenih. Zlasti bi se lahko v ta namen bolje uporabile informacije, ki izvirajo iz elektronskih plačil za ciljne poklice. K temu cilju naj bi prispevala digitalna preobrazba neodvisne agencije za javne prihodke. Vendar je bistveno, da se operativna avtonomija te agencije pri upravljanju in razvoju človeških virov in infrastrukture IT glede na trenutne izzive za davčne sisteme po vsem svetu še poveča.

| (29) | Grčija še naprej sprejema ukrepe za posodobitev javne uprave, vendar ostaja njena splošna uspešnost razmeroma nizka. Velikost in stroški javne uprave so po znatni prilagoditvi po letu 2010 na splošno usklajeni s povprečjem Unije. Plačna masa v Grčiji je v letu 2022 ostala nespremenjena in je znašala 10,8 % BDP, kar je nekoliko nad povprečjem Unije (10,2 % BDP). Zagotavljanje nadaljnje uporabe enotne plačne lestvice ob ohranjanju trenutnega števila zaposlenih z nadaljnjo uporabo pravila „eden noter, eden ven“ za stalne uslužbence in zgornje meje za začasne uslužbence, uvedene leta 2022, bo ključnega pomena za ohranitev teh dosežkov. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javne uprave s posebnim poudarkom na izboljšanju njenih digitalnih storitev. Hkrati pa privabljanje in ohranjanje visoko usposobljenega osebja ostaja izziv. To bi bilo mogoče obravnavati na strukturiran način, in sicer s posebnimi plačnimi lestvicami ali lestvicami dodatnih prejemkov za določena delovna mesta ali organe ter z natančno opredeljenim sistemom nadomestil, uvedenim kot sestavni del novega sistema upravljanja človeških virov, pri tem pa ohranjati enotno plačno lestvico in skupni obseg plačne mase. |
| --- | --- |

(29)

Grčija še naprej sprejema ukrepe za posodobitev javne uprave, vendar ostaja njena splošna uspešnost razmeroma nizka. Velikost in stroški javne uprave so po znatni prilagoditvi po letu 2010 na splošno usklajeni s povprečjem Unije. Plačna masa v Grčiji je v letu 2022 ostala nespremenjena in je znašala 10,8 % BDP, kar je nekoliko nad povprečjem Unije (10,2 % BDP). Zagotavljanje nadaljnje uporabe enotne plačne lestvice ob ohranjanju trenutnega števila zaposlenih z nadaljnjo uporabo pravila „eden noter, eden ven“ za stalne uslužbence in zgornje meje za začasne uslužbence, uvedene leta 2022, bo ključnega pomena za ohranitev teh dosežkov. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javne uprave s posebnim poudarkom na izboljšanju njenih digitalnih storitev. Hkrati pa privabljanje in ohranjanje visoko usposobljenega osebja ostaja izziv. To bi bilo mogoče obravnavati na strukturiran način, in sicer s posebnimi plačnimi lestvicami ali lestvicami dodatnih prejemkov za določena delovna mesta ali organe ter z natančno opredeljenim sistemom nadomestil, uvedenim kot sestavni del novega sistema upravljanja človeških virov, pri tem pa ohranjati enotno plačno lestvico in skupni obseg plačne mase.

| (30) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Grški načrt za okrevanje in odpornost se za zdaj dobro izvaja. V prihodnje bo pomembno ohraniti zagon pri izvajanju. Grčija je predložila tri zahtevke za plačilo (16) za nepovratno finančno podporo in dva zahtevka za plačilo za podporo v obliki posojila, ki ustrezajo 85 mejnikom in ciljem iz načrta. Doslej je prejela skupno izplačilo v višini 7 126 milijonov EUR (17). V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Grčija 29. marca 2023 izrazila namero, da v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost zaprosi za 5 000 milijonov EUR dodatne podpore v obliki posojila. Svoj načrt je začela odločno izvajati ter je vzpostavila sistem upravljanja in nadzora za spremljanje in usklajevanje pravočasnega dokončanja reform in naložb. V prihodnje bo treba ta prizadevanja glede na veliko število reform in naložb, katerih izvedba se načrtuje, ohraniti in še okrepiti, zlasti ker bo za dokončanje več teh reform in naložb potreben pravočasen napredek pri različnih pripravljalnih ukrepih, vključno s postopki javnega naročanja. Nadaljnje izvajanje načrta je odvisno od upravne zmogljivosti dodeljenih izvajalskih organov, vključno z regionalno in lokalno upravo, in njihove zmogljivosti za izvajanje. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Grčije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Grški načrt za okrevanje in odpornost se za zdaj dobro izvaja. V prihodnje bo pomembno ohraniti zagon pri izvajanju. Grčija je predložila tri zahtevke za plačilo (16) za nepovratno finančno podporo in dva zahtevka za plačilo za podporo v obliki posojila, ki ustrezajo 85 mejnikom in ciljem iz načrta. Doslej je prejela skupno izplačilo v višini 7 126 milijonov EUR (17). V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Grčija 29. marca 2023 izrazila namero, da v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost zaprosi za 5 000 milijonov EUR dodatne podpore v obliki posojila. Svoj načrt je začela odločno izvajati ter je vzpostavila sistem upravljanja in nadzora za spremljanje in usklajevanje pravočasnega dokončanja reform in naložb. V prihodnje bo treba ta prizadevanja glede na veliko število reform in naložb, katerih izvedba se načrtuje, ohraniti in še okrepiti, zlasti ker bo za dokončanje več teh reform in naložb potreben pravočasen napredek pri različnih pripravljalnih ukrepih, vključno s postopki javnega naročanja. Nadaljnje izvajanje načrta je odvisno od upravne zmogljivosti dodeljenih izvajalskih organov, vključno z regionalno in lokalno upravo, in njihove zmogljivosti za izvajanje. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Grčije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (31) | Komisija je leta 2022 odobrila vse programske dokumente Grčije za kohezijsko politiko. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Grčiji. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je leta 2022 odobrila vse programske dokumente Grčije za kohezijsko politiko. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Grčiji.

| (32) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Grčija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z zdravstvenim varstvom in dolgotrajno oskrbo, katastrskim kartiranjem, energetsko politiko ter zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(32)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Grčija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z zdravstvenim varstvom in dolgotrajno oskrbo, katastrskim kartiranjem, energetsko politiko ter zelenim prehodom.

| (33) | Javnofinančni odhodki za zdravstveno varstvo so pod povprečjem Unije, medtem ko so plačila pacientov za samoplačniške storitve po deležu BDP druga najvišja v Uniji. Zdravstveni sistem je še vedno vezan na bolnišnice, saj se največ odhodkov za kurativno oskrbo nameni bolnišnični oskrbi. Poleg tega se Grčija po deležu BDP uvršča na prvo mesto med vsemi državami članicami, kar zadeva javnofinančne odhodke za zdravila. Javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo in preventivno zdravstveno varstvo so precej pod povprečjem Unije, prav tako ni nikakršne celovite nacionalne strategije za dolgotrajno oskrbo. Grčija to rešuje z izvajanjem na novo sprejetega sistema primarnega zdravstvenega varstva za zmanjšanje odvisnosti od bolnišnične oskrbe ter povečanje učinkovitosti dostopa do zdravstvenega blaga in storitev. Celovito izvajanje reforme primarnega zdravstvenega varstva je ovirano zaradi pomanjkanja družinskih zdravnikov. Število družinskih zdravnikov ne zadostuje za pokritje celotnega prebivalstva. Za popolno uvedbo učinkovitega in celovitega sistema, ki bo temeljil na nadzorni vlogi in ki naj bi se začel izvajati 1. septembra 2023, bo potrebna zadostna pokritost. V ta namen bodo močnejše spodbude za povečanje števila družinskih zdravnikov za dosego pokritosti in registracije celotnega prebivalstva ključne, da se zagotovi ustrezen in enak dostop do zdravstvenega varstva za vse prebivalce. |
| --- | --- |

(33)

Javnofinančni odhodki za zdravstveno varstvo so pod povprečjem Unije, medtem ko so plačila pacientov za samoplačniške storitve po deležu BDP druga najvišja v Uniji. Zdravstveni sistem je še vedno vezan na bolnišnice, saj se največ odhodkov za kurativno oskrbo nameni bolnišnični oskrbi. Poleg tega se Grčija po deležu BDP uvršča na prvo mesto med vsemi državami članicami, kar zadeva javnofinančne odhodke za zdravila. Javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo in preventivno zdravstveno varstvo so precej pod povprečjem Unije, prav tako ni nikakršne celovite nacionalne strategije za dolgotrajno oskrbo. Grčija to rešuje z izvajanjem na novo sprejetega sistema primarnega zdravstvenega varstva za zmanjšanje odvisnosti od bolnišnične oskrbe ter povečanje učinkovitosti dostopa do zdravstvenega blaga in storitev. Celovito izvajanje reforme primarnega zdravstvenega varstva je ovirano zaradi pomanjkanja družinskih zdravnikov. Število družinskih zdravnikov ne zadostuje za pokritje celotnega prebivalstva. Za popolno uvedbo učinkovitega in celovitega sistema, ki bo temeljil na nadzorni vlogi in ki naj bi se začel izvajati 1. septembra 2023, bo potrebna zadostna pokritost. V ta namen bodo močnejše spodbude za povečanje števila družinskih zdravnikov za dosego pokritosti in registracije celotnega prebivalstva ključne, da se zagotovi ustrezen in enak dostop do zdravstvenega varstva za vse prebivalce.

| (34) | Z dokončanjem nacionalnega katastra, ki je dolgotrajen projekt, se bo dodatno izboljšalo poslovno okolje v Grčiji. Do konca maja 2023 je bilo dokončanih 72 % katastrskega kartiranja, pridobljenih pa je bilo še 25 % lastninskih pravic, ki se trenutno obdelujejo. Obdelava pridobljenih pravic naj bi bila dokončana do konca leta 2023, tako da bi bil kataster dokončno vzpostavljen do konca leta. V okviru prehoda na novo agencijo, t. i. grški kataster, je bilo odprtih 12 katastrskih uradov in 49 podružnic, ki že delujejo. Grška katastrska agencija namerava v celoti digitalizirati storitve za državljane, pri čemer mehanizem zagotavlja podporo za digitalizacijo vseh registracij in listin za lastninske pravice, ki so trenutno v papirni obliki. |
| --- | --- |

(34)

Z dokončanjem nacionalnega katastra, ki je dolgotrajen projekt, se bo dodatno izboljšalo poslovno okolje v Grčiji. Do konca maja 2023 je bilo dokončanih 72 % katastrskega kartiranja, pridobljenih pa je bilo še 25 % lastninskih pravic, ki se trenutno obdelujejo. Obdelava pridobljenih pravic naj bi bila dokončana do konca leta 2023, tako da bi bil kataster dokončno vzpostavljen do konca leta. V okviru prehoda na novo agencijo, t. i. grški kataster, je bilo odprtih 12 katastrskih uradov in 49 podružnic, ki že delujejo. Grška katastrska agencija namerava v celoti digitalizirati storitve za državljane, pri čemer mehanizem zagotavlja podporo za digitalizacijo vseh registracij in listin za lastninske pravice, ki so trenutno v papirni obliki.

| (35) | Grčija je kljub svojim prizadevanjem, med drugim tudi v okviru energetske krize, še vedno močno odvisna od fosilnih goriv, saj sta leta 2021 nafta in plin predstavljala 52 % oziroma 24 % njene mešanice virov energije. Da bi se pospešila prizadevanja za razogljičenje, bi bilo mogoče sprejeti še več ukrepov, ki temeljijo na naložbah in reformah iz gršega načrta za okrevanje in odpornost ter jih presegajo. Grčija bi lahko pospešila širitev energije iz obnovljivih virov, in sicer tako, da bi vzpostavila in dokončala pravne okvire za spodbujanje razvoja infrastrukture za obnovljivi vodik in proizvodnje energije iz vetra na morju. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za pospešitev oblikovanja zakonodajnega in regulativnega okvira za biometan ter za izkoriščanje potenciala razpoložljivega trajnostnega biometana v obliki dejanske proizvodne zmogljivosti, da se nadomesti uvoz zemeljskega plina. |
| --- | --- |

(35)

Grčija je kljub svojim prizadevanjem, med drugim tudi v okviru energetske krize, še vedno močno odvisna od fosilnih goriv, saj sta leta 2021 nafta in plin predstavljala 52 % oziroma 24 % njene mešanice virov energije. Da bi se pospešila prizadevanja za razogljičenje, bi bilo mogoče sprejeti še več ukrepov, ki temeljijo na naložbah in reformah iz gršega načrta za okrevanje in odpornost ter jih presegajo. Grčija bi lahko pospešila širitev energije iz obnovljivih virov, in sicer tako, da bi vzpostavila in dokončala pravne okvire za spodbujanje razvoja infrastrukture za obnovljivi vodik in proizvodnje energije iz vetra na morju. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za pospešitev oblikovanja zakonodajnega in regulativnega okvira za biometan ter za izkoriščanje potenciala razpoložljivega trajnostnega biometana v obliki dejanske proizvodne zmogljivosti, da se nadomesti uvoz zemeljskega plina.

| (36) | Ko bo vključenih več obnovljivih virov energije, bodo dodatne naložbe ključnega pomena za povečanje zmogljivosti za shranjevanje in zmogljivosti omrežja, da se zagotovi uravnoteženost elektroenergetskega omrežja. Skupni sistemi plačil in spodbujanje sistemov, nameščenih pri odjemalcih, so lahko pomembna orodja za spodbujanje pravočasne in vzdržne širitve zmogljivosti za shranjevanje. Da bi se preprečila kakršna koli omejitev uporabe obnovljivih virov, bi bilo mogoče vzpostaviti dodatne elektroenergetske medsebojne povezave s sosednjimi državami. Pri nadaljnjem uvajanju obnovljivih virov energije bo pomembno v celoti izvrševati novi pravni okvir, ki je bil sprejet leta 2022 ter s katerim se je poenostavil in pospešil postopek izdajanja dovoljenj za projekte, povezane z obnovljivimi viri in shranjevanjem. Poleg tega bi lahko spodbujanje sistemov lastne porabe, med drugim z razširitvijo podpore za namestitev solarnih fotovoltaičnih sistemov z baterijami, in energetskih skupnosti pripomoglo k večji družbeni sprejemljivosti uvajanja obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

(36)

Ko bo vključenih več obnovljivih virov energije, bodo dodatne naložbe ključnega pomena za povečanje zmogljivosti za shranjevanje in zmogljivosti omrežja, da se zagotovi uravnoteženost elektroenergetskega omrežja. Skupni sistemi plačil in spodbujanje sistemov, nameščenih pri odjemalcih, so lahko pomembna orodja za spodbujanje pravočasne in vzdržne širitve zmogljivosti za shranjevanje. Da bi se preprečila kakršna koli omejitev uporabe obnovljivih virov, bi bilo mogoče vzpostaviti dodatne elektroenergetske medsebojne povezave s sosednjimi državami. Pri nadaljnjem uvajanju obnovljivih virov energije bo pomembno v celoti izvrševati novi pravni okvir, ki je bil sprejet leta 2022 ter s katerim se je poenostavil in pospešil postopek izdajanja dovoljenj za projekte, povezane z obnovljivimi viri in shranjevanjem. Poleg tega bi lahko spodbujanje sistemov lastne porabe, med drugim z razširitvijo podpore za namestitev solarnih fotovoltaičnih sistemov z baterijami, in energetskih skupnosti pripomoglo k večji družbeni sprejemljivosti uvajanja obnovljivih virov energije.

| (37) | Grčija bi lahko tudi razširila področje uporabe in ambicije obstoječih ukrepov za varčevanje z energijo ter zmanjšala visoko stopnjo energetske revščine. Poraba zemeljskega plina v Grčiji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 22 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (18). Grčija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(37)

Grčija bi lahko tudi razširila področje uporabe in ambicije obstoječih ukrepov za varčevanje z energijo ter zmanjšala visoko stopnjo energetske revščine. Poraba zemeljskega plina v Grčiji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 22 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (18). Grčija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (19).

| (38) | Z uvedbo novih finančnih instrumentov, kot so dražbe za energetsko učinkovitost, bi se lahko kritje iz obstoječih programov podpore za prenovo učinkoviteje usmerilo v energetsko revna gospodinjstva. Delež pametnih števcev v Grčiji močno zaostaja za povprečjem Unije (3 % v primerjavi s 54 %, podatki za leto 2021) in bi ga bilo mogoče povečati, saj ti števci potrošnikom omogočajo, da dejavno sodelujejo na trgu in podprejo prilagajanje odjema. Poleg tega v posameznih sektorjih, kot sta vodni in prometni sektor, obstaja precejšnja možnost za prihranke energije, saj so še vedno močno odvisni od nafte. |
| --- | --- |

(38)

Z uvedbo novih finančnih instrumentov, kot so dražbe za energetsko učinkovitost, bi se lahko kritje iz obstoječih programov podpore za prenovo učinkoviteje usmerilo v energetsko revna gospodinjstva. Delež pametnih števcev v Grčiji močno zaostaja za povprečjem Unije (3 % v primerjavi s 54 %, podatki za leto 2021) in bi ga bilo mogoče povečati, saj ti števci potrošnikom omogočajo, da dejavno sodelujejo na trgu in podprejo prilagajanje odjema. Poleg tega v posameznih sektorjih, kot sta vodni in prometni sektor, obstaja precejšnja možnost za prihranke energije, saj so še vedno močno odvisni od nafte.

| (39) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. V Grčiji je pomanjkanje zelenih spretnosti trenutno najbolj očitno v gradbenem sektorju, ki je zelo pomemben za zeleni prehod, in pri specifičnih tehničnih poklicih. Še vedno obstajajo tudi možnosti za dodatne ukrepe za povečanje zaposljivosti mladih in žensk. S povečanjem upravnih zmogljivosti javnih služb za zaposlovanje in hkratno razširitvijo uporabe individualiziranega pristopa za iskalce zaposlitve se lahko izboljšajo rezultati na področju zaposlovanja za te skupine ter podpre nemoten in pravičen prehod. |
| --- | --- |

(39)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. V Grčiji je pomanjkanje zelenih spretnosti trenutno najbolj očitno v gradbenem sektorju, ki je zelo pomemben za zeleni prehod, in pri specifičnih tehničnih poklicih. Še vedno obstajajo tudi možnosti za dodatne ukrepe za povečanje zaposljivosti mladih in žensk. S povečanjem upravnih zmogljivosti javnih služb za zaposlovanje in hkratno razširitvijo uporabe individualiziranega pristopa za iskalce zaposlitve se lahko izboljšajo rezultati na področju zaposlovanja za te skupine ter podpre nemoten in pravičen prehod.

| (40) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(40)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (41) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Grčijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in četrtega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023. |
| --- | --- |

(41)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Grčijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in četrtega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023.

| (42) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z javnim dolgom, zunanjim položajem in nedonosnimi posojili. Priporočilo 2 prispeva k obravnavanju priporočila 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 41 – |
| --- | --- |

(42)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z javnim dolgom, zunanjim položajem in nedonosnimi posojili. Priporočilo 2 prispeva k obravnavanju priporočila 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 41 –

PRIPOROČA, da Grčija v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 2,6 % (21);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

na podlagi reform, izvedenih v okviru načrta za okrevanje in odpornost, zagotovi, da bo z uvedbo širšega sistema vnaprejšnjih davčnih stališč davčni sistem prijaznejši do naložb, poveča davčno osnovo, med drugim s pregledom sedanje davčne strukture za samozaposlene, in okrepi izpolnjevanje davčnih obveznosti z razširitvijo uporabe elektronskih plačil; ohraniti in poveča operativno avtonomijo davčnega organa; zaščiti učinkovitost javne uprave, hkrati pa zagotovi, da lahko privabi ustrezne spretnosti, in ohrani usklajenost z enotno plačno lestvico; si prizadeva za nadaljnje zmanjševanje obsega nedonosnih posojil in dodatno izboljša delovanje sekundarnega trga nedonosnih posojil;

2.

ohrani zagon pri doslednem izvajanju načrta za okrevanje in odpornost ter hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; glede na obseg načrta zagotovi stalno zadostno upravno zmogljivost; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

za zagotovitev ustreznega in enakega dostopa do zdravstvenega varstva dokonča uvajanje okvira primarnega zdravstvenega varstva ter sprejme močnejše spodbude za vpis ustreznega števila specializacij iz družinske medicine, da bi se dosegla popolna pokritost in registracija prebivalstva. izpelje katastrsko reformo, v ta namen pa dokonča katastrsko kartiranje ter vzpostavitev in delovanje grške katastrske agencije;

4.

zmanjša odvisnost od fosilnih goriv in dodatno pospeši diverzifikacijo poti oskrbe z energijo; še razširi uvajanje energije iz obnovljivih virov, in sicer tako, da dokonča in izvršuje nove pravne okvire za postopek izdaje dovoljenj in za vetrna polja na morju, poveča elektroenergetsko omrežje in zmogljivosti za shranjevanje, spodbuja decentralizirano proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter vzpostavi zakonodajne okvire za proizvodnjo obnovljivega vodika in biometana; pospeši izvajanje ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, med drugim izvajanje ciljno usmerjenih ukrepov za energetsko revna gospodinjstva in namestitev pametnih števcev, ter poveča prizadevanja politike za zagotavljanje in pridobivanje spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod; podpre razogljičenje prometnega sektorja, zlasti s spodbujanjem uporabe električnih vozil.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10152/2021 INIT; ST 10152/2021 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 33).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 60).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Grčije nominalno ocenjena na 4,8 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

13

(14)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

14

(15)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

15

(16)  Grčija je tretji zahtevek za plačilo nepovratnih sredstev predložila 16. maja 2023, ocena Komisije pa še ni končana.

16

(17)  Kar zadeva nepovratna sredstva, izplačani zneski za nepovratno finančno podporo (brez predhodnega financiranja) znašajo 3 436 milijonov EUR, izplačani zneski za podporo v obliki posojila (brez predhodnega financiranja) pa 3 690 milijonov EUR.

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

19

(20)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

20

(21)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,3 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

21

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/77 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/77

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2023

(2023/C 312/09)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Španije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Španije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, tudi z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, tudi z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Španija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Španijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Španija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Španija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Španijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Španija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Španija je 28. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Španije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Španija je 28. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Španije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Španijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Španije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Španiji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Španije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Španijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Španije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Španiji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Španije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Španijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti ranljivosti, povezane z visokim zasebnim, javnim in zunanjim dolgom, ki imajo čezmejni pomen, se zmanjšujejo, vendar ostajajo prisotne. Zunanji dolg in zlasti delež zasebnega dolga sta se v letih 2010 zmanjšala in po začasni prekinitvi v letu 2020 v letu 2021 ponovno začela upadati, po pričakovanjih pa naj bi se zaradi gospodarske rasti še naprej zmanjševala. Vendar sta še vedno na visoki ravni. Na zunanji položaj je ugodno vplival tekoči račun, ki je že desetletje v presežku, čeprav se je nedavno skrčil zaradi vpliva pandemije COVID-19 na izvoz turističnih storitev in višjih cen energije v letu 2022. Javni dolg ostaja visok. V letu 2022 se je ponovno začel zniževati, kar je pred pandemijo COVID-19 prineslo izboljšave zaradi močne nominalne rasti BDP, vendar ostaja nad predpandemskimi ravnmi. Pričakuje se zmernejše nadaljevanje tega zniževanja v letih 2023 in 2024, podprto z ukrepi politike iz načrta za okrevanje in odpornost. Finančni sistem je pokazal odpornost na nedavne pretrese, ki sta jih povzročili pandemija COVID-19 in energetska kriza. Brezposelnost se ponovno zmanjšuje, vendar je še vedno visoka in še vedno obstajajo nekatere ranljivosti, vključno z zelo visoko dolgotrajno brezposelnostjo in brezposelnostjo mladih. Morebitna tveganja, ki vplivajo na nadaljnje zmanjševanje ranljivosti, so povezana predvsem z vplivom zaostrovanja finančnih pogojev na finančni položaj gospodinjstev in podjetij ter na srednje- in dolgoročno vzdržnost javnega dolga glede na trenutne tržne razmere in staranje prebivalstva. Napredek politike je bil ugoden, nadaljnje izvajanje načrta za okrevanje in odpornost pa bi moralo prinesti nadaljnje izboljšave. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Španijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti ranljivosti, povezane z visokim zasebnim, javnim in zunanjim dolgom, ki imajo čezmejni pomen, se zmanjšujejo, vendar ostajajo prisotne. Zunanji dolg in zlasti delež zasebnega dolga sta se v letih 2010 zmanjšala in po začasni prekinitvi v letu 2020 v letu 2021 ponovno začela upadati, po pričakovanjih pa naj bi se zaradi gospodarske rasti še naprej zmanjševala. Vendar sta še vedno na visoki ravni. Na zunanji položaj je ugodno vplival tekoči račun, ki je že desetletje v presežku, čeprav se je nedavno skrčil zaradi vpliva pandemije COVID-19 na izvoz turističnih storitev in višjih cen energije v letu 2022. Javni dolg ostaja visok. V letu 2022 se je ponovno začel zniževati, kar je pred pandemijo COVID-19 prineslo izboljšave zaradi močne nominalne rasti BDP, vendar ostaja nad predpandemskimi ravnmi. Pričakuje se zmernejše nadaljevanje tega zniževanja v letih 2023 in 2024, podprto z ukrepi politike iz načrta za okrevanje in odpornost. Finančni sistem je pokazal odpornost na nedavne pretrese, ki sta jih povzročili pandemija COVID-19 in energetska kriza. Brezposelnost se ponovno zmanjšuje, vendar je še vedno visoka in še vedno obstajajo nekatere ranljivosti, vključno z zelo visoko dolgotrajno brezposelnostjo in brezposelnostjo mladih. Morebitna tveganja, ki vplivajo na nadaljnje zmanjševanje ranljivosti, so povezana predvsem z vplivom zaostrovanja finančnih pogojev na finančni položaj gospodinjstev in podjetij ter na srednje- in dolgoročno vzdržnost javnega dolga glede na trenutne tržne razmere in staranje prebivalstva. Napredek politike je bil ugoden, nadaljnje izvajanje načrta za okrevanje in odpornost pa bi moralo prinesti nadaljnje izboljšave.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Španiji zmanjšal s 6,9 % BDP v letu 2021 na 4,8 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 118,3 % BDP konec leta 2021 padel na 113,2 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Španije, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Španija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Španiji zmanjšal s 6,9 % BDP v letu 2021 na 4,8 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 118,3 % BDP konec leta 2021 padel na 113,2 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Španije, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Španija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali zmanjšanje DDV na električno energijo in plin, znižanje posebnega davka na električno energijo in opustitev davka na vrednost proizvodnje električne energije, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali splošni popust na gorivo za vozila v višini 20 centov na liter, dohodkovno podporo gospodinjstvom in energetsko intenzivnim panogam, večje prejemke prek socialnih bonov za energijo in popuste na cene za uporabo javnega prevoza. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 1,6 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 3,1 % v letu 2021 na 0,5 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali zmanjšanje DDV na električno energijo in plin, znižanje posebnega davka na električno energijo in opustitev davka na vrednost proizvodnje električne energije, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali splošni popust na gorivo za vozila v višini 20 centov na liter, dohodkovno podporo gospodinjstvom in energetsko intenzivnim panogam, večje prejemke prek socialnih bonov za energijo in popuste na cene za uporabo javnega prevoza. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 1,6 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 3,1 % v letu 2021 na 0,5 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Španija v letu 2022 mehanizem uporabi za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Obenem ji je priporočil, naj ohrani nacionalno financirane naložbe. Svet je Španiji priporočil tudi, naj omeji rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Španija v letu 2022 mehanizem uporabi za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Obenem ji je priporočil, naj ohrani nacionalno financirane naložbe. Svet je Španiji priporočil tudi, naj omeji rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala – 2,5 % BDP. Skladno s priporočilom Sveta je Španija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,1 % BDP (v letu 2021 pa 1,2 % BDP). Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (9). Španija je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 2,7 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 1,5 % BDP). Hkrati je k rasti neto tekočih primarnih odhodkov prispevala tudi večja poraba za vmesno potrošnjo in socialne transferje v naravi. Znaten ekspanziven učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov je bil le delno posledica ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Španija zato ni zadostno omejila rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala – 2,5 % BDP. Skladno s priporočilom Sveta je Španija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,1 % BDP (v letu 2021 pa 1,2 % BDP). Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (9). Španija je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 2,7 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 1,5 % BDP). Hkrati je k rasti neto tekočih primarnih odhodkov prispevala tudi večja poraba za vmesno potrošnjo in socialne transferje v naravi. Znaten ekspanziven učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov je bil le delno posledica ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Španija zato ni zadostno omejila rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023, zatem pa ugodnejši od nje. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 2,1 %, v letu 2024 pa za 2,4 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 je predvidena nekoliko šibkejša realna rast BDP, in sicer 1,9 % v letu 2023 in 2,0 % v letu 2024, predvsem zaradi nižjega pričakovanega prispevka zasebne potrošnje v letih 2023 in 2024 ter zmernejše rasti naložb v letu 2024. Boljši obeti iz programa stabilnosti za leto 2023 odražajo tudi dejstvo, da naj bi bil učinek načrta za okrevanje in odpornost na dejavnost v obdobju, ki ga zajema napoved, večji. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023, zatem pa ugodnejši od nje. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 2,1 %, v letu 2024 pa za 2,4 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 je predvidena nekoliko šibkejša realna rast BDP, in sicer 1,9 % v letu 2023 in 2,0 % v letu 2024, predvsem zaradi nižjega pričakovanega prispevka zasebne potrošnje v letih 2023 in 2024 ter zmernejše rasti naložb v letu 2024. Boljši obeti iz programa stabilnosti za leto 2023 odražajo tudi dejstvo, da naj bi bil učinek načrta za okrevanje in odpornost na dejavnost v obdobju, ki ga zajema napoved, večji.

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 3,9 % BDP. Zmanjšanje v letu 2023 odraža predvsem nižje stroške ukrepov, sprejetih v odziv na zvišanje cen energije v primerjavi z letom 2022. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 113,2 % konec leta 2022 na 111,9 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 110,6 % BDP konec leta 2023, zaradi šibkejše prilagoditve stanj in tokov. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 3,9 % BDP. Zmanjšanje v letu 2023 odraža predvsem nižje stroške ukrepov, sprejetih v odziv na zvišanje cen energije v primerjavi z letom 2022. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 113,2 % konec leta 2022 na 111,9 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 110,6 % BDP konec leta 2023, zaradi šibkejše prilagoditve stanj in tokov.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti: znižanje DDV na električno energijo in plin, znižanje posebnega davka na električno energijo, opustitev davka na vrednost proizvodnje električne energije, dohodkovno podporo gospodinjstvom in energetsko intenzivnim industrijskim panogam, višje prejemke prek socialnih bonov za energijo in popuste na cene za uporabo javnega prevoza, ter za nove ukrepe, kot so popust na gorivo za vozila v višini 20 centov na liter, ki je zdaj namenjen cestnemu in pomorskemu prometu ter kmetijskemu in ribiškemu sektorju, ter pavšalna subvencija v višini 200 EUR za gospodinjstva z nizkimi dohodki. Stroški teh ukrepov se delno izravnajo z dajatvijo na nepričakovane dobičke velikih dobaviteljev energije. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,6 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa marsikateri med njimi ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,2 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,5 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,5 % BDP |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti: znižanje DDV na električno energijo in plin, znižanje posebnega davka na električno energijo, opustitev davka na vrednost proizvodnje električne energije, dohodkovno podporo gospodinjstvom in energetsko intenzivnim industrijskim panogam, višje prejemke prek socialnih bonov za energijo in popuste na cene za uporabo javnega prevoza, ter za nove ukrepe, kot so popust na gorivo za vozila v višini 20 centov na liter, ki je zdaj namenjen cestnemu in pomorskemu prometu ter kmetijskemu in ribiškemu sektorju, ter pavšalna subvencija v višini 200 EUR za gospodinjstva z nizkimi dohodki. Stroški teh ukrepov se delno izravnajo z dajatvijo na nepričakovane dobičke velikih dobaviteljev energije. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,6 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa marsikateri med njimi ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,2 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,5 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,5 % BDP

| (20) | Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Španiji priporočil, naj v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Španija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Španiji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Španiji priporočil, naj v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Španija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Španiji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost v letu 2023 ekspanzivna (– 0,3 % BDP). V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost ekspanzivna (– 2,5 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 % BDP. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Napovedani, večinoma nevtralen prispevek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je v bistvu posledica zmanjšanih neto stroškov podpornih ukrepov (ciljno usmerjenih in neusmerjenih) za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije (za 1,0 % BDP). Glavni gonili rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) sta povečanje socialnih transferjev zaradi ponovnega povezovanja pokojnin s preteklo inflacijo in višja poraba za vmesno potrošnjo. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 1,6 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke (13). Zato Španija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe (14). Načrtuje, da bo financirala javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so okrepljena industrijska politika España 2030, načrt za sanacijo stanovanj in mestno prenovo ali spodbuda za kibernetsko varnost in povezljivost 5G, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(21)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost v letu 2023 ekspanzivna (– 0,3 % BDP). V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost ekspanzivna (– 2,5 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 % BDP. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Napovedani, večinoma nevtralen prispevek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je v bistvu posledica zmanjšanih neto stroškov podpornih ukrepov (ciljno usmerjenih in neusmerjenih) za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije (za 1,0 % BDP). Glavni gonili rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) sta povečanje socialnih transferjev zaradi ponovnega povezovanja pokojnin s preteklo inflacijo in višja poraba za vmesno potrošnjo. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 1,6 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke (13). Zato Španija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe (14). Načrtuje, da bo financirala javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so okrepljena industrijska politika España 2030, načrt za sanacijo stanovanj in mestno prenovo ali spodbuda za kibernetsko varnost in povezljivost 5G, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 3,0 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža tudi postopno odpravo energetskih ukrepov. V programu stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 109,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,3 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 109,1 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 3,0 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža tudi postopno odpravo energetskih ukrepov. V programu stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 109,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,3 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 109,1 % BDP konec leta 2024.

| (23) | Program stabilnosti za leto 2023 predvideva postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024, razen dajatve na nepričakovane dobičke za energetska podjetja. Tudi Komisija predvideva postopno odpravo skoraj vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 (neto prihodki v višini 0,1 % BDP v letu 2024). To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(23)

Program stabilnosti za leto 2023 predvideva postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024, razen dajatve na nepričakovane dobičke za energetska podjetja. Tudi Komisija predvideva postopno odpravo skoraj vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 (neto prihodki v višini 0,1 % BDP v letu 2024). To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (15). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,7 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (16) v letu 2024 ne bi smela preseči 2,6 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,6 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (15). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,7 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (16) v letu 2024 ne bi smela preseči 2,6 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,6 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 1,4 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 1,4 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti.

| (26) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe (brez naložb, financiranih iz mehanizma) zmanjšale z 2,7 % BDP v letu 2023 na 2,6 % BDP v letu 2024. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo stalni okvir, ki zagotavlja izboljšanje kakovosti javnofinančnih odhodkov, ukrepe za preprečevanje davčnih goljufij in utaj ter boj proti njim, pa tudi reformo davčnega sistema, da bi postal bolj vključujoč, trajnosten ter sposoben spodbujati srednje- in dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so tudi del načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe (brez naložb, financiranih iz mehanizma) zmanjšale z 2,7 % BDP v letu 2023 na 2,6 % BDP v letu 2024. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo stalni okvir, ki zagotavlja izboljšanje kakovosti javnofinančnih odhodkov, ukrepe za preprečevanje davčnih goljufij in utaj ter boj proti njim, pa tudi reformo davčnega sistema, da bi postal bolj vključujoč, trajnosten ter sposoben spodbujati srednje- in dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so tudi del načrta za okrevanje in odpornost.

| (27) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,7 % BDP v letu 2025 in na 2,5 % do leta 2026. Tako naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2025 zmanjšal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 109,1 % konec leta 2024 na 106,8 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(27)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,7 % BDP v letu 2025 in na 2,5 % do leta 2026. Tako naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2025 zmanjšal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 109,1 % konec leta 2024 na 106,8 % do konca leta 2026.

| (28) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Španski načrt za okrevanje in odpornost se zaenkrat dobro izvaja. Španija je predložila tri zahtevke za plačilo, ki ustrezajo 121 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo 28 000 000 000 EUR. Španija je med tistimi državami članicami, ki so z vidika izvajanja načrta za okrevanje in odpornost najbolj napredne. Dne 6. junija 2023 je predložila spremembo svojega načrta za okrevanje in odpornost, in sicer je vanj vključila nove ukrepe, s čimer je več kot podvojila njegov obseg. To spremembo bi morala spremljati zadostna upravna zmogljivost, da bi se zagotovilo uspešno in učinkovito črpanje sredstev za okrevanje in odpornost, drugih sredstev Unije in nacionalnih razpoložljivih sredstev. Španiji bo dodeljenih več nepovratnih sredstev iz mehanizma. Dopolnjeni načrt vključuje poglavje REPowerEU, ki se bo delno financiralo z dodatnimi nepovratnimi sredstvi REPowerEU. Vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Španije na področju energije in zelenega prehoda. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Španija v okviru mehanizma predložila tudi prošnjo za 84 000 000 000 EUR dodatne podpore v obliki posojila. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Španski načrt za okrevanje in odpornost se zaenkrat dobro izvaja. Španija je predložila tri zahtevke za plačilo, ki ustrezajo 121 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo 28 000 000 000 EUR. Španija je med tistimi državami članicami, ki so z vidika izvajanja načrta za okrevanje in odpornost najbolj napredne. Dne 6. junija 2023 je predložila spremembo svojega načrta za okrevanje in odpornost, in sicer je vanj vključila nove ukrepe, s čimer je več kot podvojila njegov obseg. To spremembo bi morala spremljati zadostna upravna zmogljivost, da bi se zagotovilo uspešno in učinkovito črpanje sredstev za okrevanje in odpornost, drugih sredstev Unije in nacionalnih razpoložljivih sredstev. Španiji bo dodeljenih več nepovratnih sredstev iz mehanizma. Dopolnjeni načrt vključuje poglavje REPowerEU, ki se bo delno financiralo z dodatnimi nepovratnimi sredstvi REPowerEU. Vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Španije na področju energije in zelenega prehoda. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Španija v okviru mehanizma predložila tudi prošnjo za 84 000 000 000 EUR dodatne podpore v obliki posojila. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (29) | Komisija je vse programske dokumente Španije za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Španiji. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je vse programske dokumente Španije za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Španiji.

| (30) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Španija sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi z zelenim prehodom, energetskimi povezavami ter socialnimi, cenovno dostopnimi in energetsko učinkovitimi stanovanji. |
| --- | --- |

(30)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Španija sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi z zelenim prehodom, energetskimi povezavami ter socialnimi, cenovno dostopnimi in energetsko učinkovitimi stanovanji.

| (31) | Kljub majhni neposredni izpostavljenosti ruskim fosilnim gorivom nenadno zvišanje cen energije v letu 2022 kaže, da mora Španija pospešiti prehod na čisto energijo. Španija napreduje pri uvajanju obnovljivih virov energije in je ena od držav članic z največjo inštalirano zmogljivostjo vetrne in sončne energije s približno 49,8 GW. Nekatere izboljšave postopkov za izdajo dovoljenj, zlasti za lastno porabo, so pripomogle k nadaljnjemu napredku pri uvajanju teh tehnologij. Vendar se Španija sooča z velikimi zaostanki pri vlogah za nove obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Omejitve zmogljivosti omrežja omejujejo nadaljnje vključevanje obnovljivih virov energije v električno omrežje. Španija je ena od držav z največjim deležem pametnih števcev, vendar bi bile za vključitev dodatne električne energije iz obnovljivih virov potrebne dodatne naložbe v omrežno infrastrukturo in shranjevanje. Ukrepi za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov bi lahko vključevali nadaljnjo racionalizacijo in digitalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj, hitrejše dodeljevanje zmogljivosti omrežja projektom ter podpiranje dela organov pri obdelavi dovoljenj z zagotovitvijo, da imajo na voljo ustrezne spretnosti in ustrezno osebje, pa tudi izboljšanje usklajevanja med vsemi ravnmi države. Poleg tega je raven čezmejne elektroenergetske medsebojne povezanosti Španije v letu 2022 (5,4 %) še vedno precej nižja od ciljev medsebojne povezanosti za leti 2020 (10 %) in 2030 (15 %). |
| --- | --- |

(31)

Kljub majhni neposredni izpostavljenosti ruskim fosilnim gorivom nenadno zvišanje cen energije v letu 2022 kaže, da mora Španija pospešiti prehod na čisto energijo. Španija napreduje pri uvajanju obnovljivih virov energije in je ena od držav članic z največjo inštalirano zmogljivostjo vetrne in sončne energije s približno 49,8 GW. Nekatere izboljšave postopkov za izdajo dovoljenj, zlasti za lastno porabo, so pripomogle k nadaljnjemu napredku pri uvajanju teh tehnologij. Vendar se Španija sooča z velikimi zaostanki pri vlogah za nove obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Omejitve zmogljivosti omrežja omejujejo nadaljnje vključevanje obnovljivih virov energije v električno omrežje. Španija je ena od držav z največjim deležem pametnih števcev, vendar bi bile za vključitev dodatne električne energije iz obnovljivih virov potrebne dodatne naložbe v omrežno infrastrukturo in shranjevanje. Ukrepi za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov bi lahko vključevali nadaljnjo racionalizacijo in digitalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj, hitrejše dodeljevanje zmogljivosti omrežja projektom ter podpiranje dela organov pri obdelavi dovoljenj z zagotovitvijo, da imajo na voljo ustrezne spretnosti in ustrezno osebje, pa tudi izboljšanje usklajevanja med vsemi ravnmi države. Poleg tega je raven čezmejne elektroenergetske medsebojne povezanosti Španije v letu 2022 (5,4 %) še vedno precej nižja od ciljev medsebojne povezanosti za leti 2020 (10 %) in 2030 (15 %).

| (32) | Poraba zemeljskega plina v Španiji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 10,8 % (17) v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 7-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (18). Španija naj nadaljuje prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (19). Nadaljnje naložbe v energetsko učinkovita stanovanja bi pomagale omiliti izzive glede cenovne dostopnosti stanovanj. Znatna izguba kupne moči, vztrajna rast najemnin in višja plačila hipotekarnih posojil so še povečali probleme v zvezi s cenovno dostopnostjo stanovanj, zlasti za ranljiva gospodinjstva. Ponudba cenovno dostopnih in socialnih stanovanj ostaja omejena in je znatno nižja od povprečja Unije. Sedanji španski nacionalni energetski in podnebni načrt predvideva prenovo 1,2 milijona stanovanjskih stavb do leta 2030, pri čemer naj bi načrt za okrevanje in odpornost kril približno tretjino. Uvedba dodatnih energetsko učinkovitih stanovanj na območjih z izrazitim pomanjkanjem in stresnimi tržnimi razmerami, vključno s prenovo in elektrifikacijo, lahko pomaga omejiti porabo energije in obravnavati zeleni prehod ter podpreti ranljiva gospodinjstva, ki so bolj izpostavljena energetski revščini. Dobro usmerjena socialna in cenovno dostopna najemna stanovanja, zagotovljena v sodelovanju z zasebnim sektorjem, lahko pomagajo omejiti fiskalni učinek. |
| --- | --- |

(32)

Poraba zemeljskega plina v Španiji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 10,8 % (17) v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 7-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (18). Španija naj nadaljuje prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (19). Nadaljnje naložbe v energetsko učinkovita stanovanja bi pomagale omiliti izzive glede cenovne dostopnosti stanovanj. Znatna izguba kupne moči, vztrajna rast najemnin in višja plačila hipotekarnih posojil so še povečali probleme v zvezi s cenovno dostopnostjo stanovanj, zlasti za ranljiva gospodinjstva. Ponudba cenovno dostopnih in socialnih stanovanj ostaja omejena in je znatno nižja od povprečja Unije. Sedanji španski nacionalni energetski in podnebni načrt predvideva prenovo 1,2 milijona stanovanjskih stavb do leta 2030, pri čemer naj bi načrt za okrevanje in odpornost kril približno tretjino. Uvedba dodatnih energetsko učinkovitih stanovanj na območjih z izrazitim pomanjkanjem in stresnimi tržnimi razmerami, vključno s prenovo in elektrifikacijo, lahko pomaga omejiti porabo energije in obravnavati zeleni prehod ter podpreti ranljiva gospodinjstva, ki so bolj izpostavljena energetski revščini. Dobro usmerjena socialna in cenovno dostopna najemna stanovanja, zagotovljena v sodelovanju z zasebnim sektorjem, lahko pomagajo omejiti fiskalni učinek.

| (33) | Promet je še vedno močno odvisen od naftnih goriv. Sektor je odgovoren za znaten delež emisij toplogrednih plinov in prispeva tudi k onesnaževanju zraka, ki je nad povprečjem Unije. Nezadostna infrastruktura in dostop do javnega prevoza sta na podeželskih območjih še vedno zaskrbljujoča. Uvajanje elektromobilnosti ni dovolj razvito tako z vidika ponudbe kot povpraševanja. Dokončanje jedrnega železniškega omrežja za visoke hitrosti, vključno s čezmejnim, do leta 2030 bo pospešilo prehod na podnebno nevtralnost in zmanjšalo odvisnost prometa od fosilnih goriv. Ukrepi, vključeni v načrt za okrevanje in odpornost, imajo potencial za preoblikovanje mestnega in metropolitanskega prometa ter okrepitev vseevropskega prometnega omrežja, kar prispeva k uvajanju digitalizacije in novih tehnologij v sektor. |
| --- | --- |

(33)

Promet je še vedno močno odvisen od naftnih goriv. Sektor je odgovoren za znaten delež emisij toplogrednih plinov in prispeva tudi k onesnaževanju zraka, ki je nad povprečjem Unije. Nezadostna infrastruktura in dostop do javnega prevoza sta na podeželskih območjih še vedno zaskrbljujoča. Uvajanje elektromobilnosti ni dovolj razvito tako z vidika ponudbe kot povpraševanja. Dokončanje jedrnega železniškega omrežja za visoke hitrosti, vključno s čezmejnim, do leta 2030 bo pospešilo prehod na podnebno nevtralnost in zmanjšalo odvisnost prometa od fosilnih goriv. Ukrepi, vključeni v načrt za okrevanje in odpornost, imajo potencial za preoblikovanje mestnega in metropolitanskega prometa ter okrepitev vseevropskega prometnega omrežja, kar prispeva k uvajanju digitalizacije in novih tehnologij v sektor.

| (34) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi s Španijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za več poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanje za zeleni prehod, npr. tehnike za elektroniko. |
| --- | --- |

(34)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi s Španijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za več poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanje za zeleni prehod, npr. tehnike za elektroniko.

| (35) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(35)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (36) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Španijo, priporočila 1, 2 in 3 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023. |
| --- | --- |

(36)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Španijo, priporočila 1, 2 in 3 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023.

| (37) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z visokim javnim dolgom. Priporočilo 2 prispeva k obravnavanju priporočila 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 36 – |
| --- | --- |

(37)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z visokim javnim dolgom. Priporočilo 2 prispeva k obravnavanju priporočila 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 36 –

PRIPOROČA, da Španija v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 2,6 % (21);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

2.

z nezmanjšano zagnanostjo dosledno izvaja načrt za okrevanje in odpornost ter hitro začne izvajati ukrepe iz dodatka, ki je bil nedavno predložen skupaj s poglavjem REPowerEU in prošnjo za dodatno posojilo; zagotovi stalno zadostno upravno zmogljivost glede na načrtovano povečanje obsega načrta za okrevanje in odpornost; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

zmanjša odvisnost od fosilnih goriv; pospeši uvajanje energije iz obnovljivih virov, vključno z nadaljnjo racionalizacijo in digitalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj, podpiranjem dela organov za izdajo dovoljenj, izboljšanjem dostopa do omrežja in naložbami v shranjevanje energije, prenos in distribucijo električne energije ter čezmejne elektroenergetske medsebojne povezave; poveča razpoložljivost socialnih in cenovno dostopnih energetsko učinkovitih stanovanj, tudi z obnovo, pospeši elektrifikacijo stavb in prodor elektromobilnosti; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10150/21 INIT; ST 10150/21 ADD 1; ST 10150/21 ADD 1 REV 1; ST 10150/21 ADD 1 REV 2; ST 10150/21 COR 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 38).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele restriktiven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP, in sicer zaradi postopne prilagoditve na ravni pred pandemijo COVID-19.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 70).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Španije nominalno ocenjena na 5,5 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

13

(14)  Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 1,6 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa so na fiskalno naravnanost imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke. Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

14

(15)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

15

(16)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

16

(17)  Zmanjšanje za 10,8 % vključuje porabo zemeljskega plina za proizvodnjo električne energije v Španiji, ki je bila izvožena v katero od sosednjih držav članic.

17

(18)  Španiji je bilo odobreno odstopanje, zato je njen cilj 7 % namesto 15 %, kar ob obveznem zmanjšanju povpraševanja v primeru pripravljenosti na ravni Unije omogoča člen 5(7) Uredbe Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206 8.8.2022, p. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

19

(20)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

20

(21)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,7 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

21

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/86 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/86

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Francije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2023

(2023/C 312/10)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) ter zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Francijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Francije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Francijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Francije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Francija je 28. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Francijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Francija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Francija je 28. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Francijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Francija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Francija je 11. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Francije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Francija je 11. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Francije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Francijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Francije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Franciji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Francije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Francijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Francije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Franciji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Francije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Francijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Franciji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti pa so še vedno prisotne ranljivosti, povezane z visokim javnim dolgom, konkurenčnostjo in majhno rastjo produktivnosti, ki so pomembne v čezmejnem kontekstu, kljub nekaterim znakom, da se zmanjšujejo. Potem ko se je javni dolg med pandemijo COVID-19 povečal, se od ponovnega povečanja BDP v letu 2021 zmanjšuje. Leta 2022 so različni fiskalni ukrepi znatno ublažili posledice energetske krize, vendar so upočasnili zmanjševanje dolga. Dolg naj bi se letos in naslednje leto še naprej zmanjševal, vendar naj bi se ob neobstoju ukrepov politike spet začel povečevati in naj bi ostal visok, nad ravnmi pred pandemijo COVID-19. Srednjeročni izzivi glede vzdržnosti javnih financ so še vedno znatni. Napovedano srednjeročno povečanje javnega dolga bi lahko pomagali popraviti ukrepi politike za povečanje potencialne rasti, sprejeti v zadnjih letih. Sprejetih je bilo več reform za povečanje stroškovne konkurenčnosti. Manjši pozitiven učinek teh reform na konkurenčnost je že opazen, pri čemer se pričakuje, da se bo v celoti pokazal v prihodnjih letih. Podobno se pričakuje, da bo učinkovito izvajanje načrtovanih naložb in reform koristno za produktivnost dela. Francosko gospodarstvo se je v zadnjem letu izkazalo za odporno, saj je zvišanje cen energije manj vplivalo na stroškovno konkurenčnost kot v preostalem euroobmočju. Izvoz se izboljšuje zaradi nadaljnjega okrevanja čezmejnega turizma in letalske industrije, ki ju je pandemija COVID-19 močno prizadela. Čeprav se je dolg zasebnega sektorja v najhujšem obdobju pandemije COVID-19 povečal, sta večje najemanje posojil s strani podjetij spremljala povečanje lastniškega kapitala in akumulacija likvidnostnih rezerv. Višje obrestne mere lahko otežijo javno in zasebno razdolževanje. Odziv politike je bil ugoden, vendar še vedno obstajajo izzivi, povezani predvsem z upravljanjem javnih financ. Za nadaljnje zmanjšanje ranljivosti je še naprej osrednjega pomena učinkovito izvajanje nedavno sprejetih reform, in sicer reforme upravljanja javnih financ in novega mehanizma za izvajanje letnih ocen javne porabe. Oba ukrepa sta ključna za nadaljevanje omejitev in trajno zmanjševanje odhodkov in javnega dolga. Poleg tega je vlada sprejela reformo javnega pokojninskega sistema, ki naj bi pripomogla k vzdržnosti javnega dolga. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Francijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Franciji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti pa so še vedno prisotne ranljivosti, povezane z visokim javnim dolgom, konkurenčnostjo in majhno rastjo produktivnosti, ki so pomembne v čezmejnem kontekstu, kljub nekaterim znakom, da se zmanjšujejo. Potem ko se je javni dolg med pandemijo COVID-19 povečal, se od ponovnega povečanja BDP v letu 2021 zmanjšuje. Leta 2022 so različni fiskalni ukrepi znatno ublažili posledice energetske krize, vendar so upočasnili zmanjševanje dolga. Dolg naj bi se letos in naslednje leto še naprej zmanjševal, vendar naj bi se ob neobstoju ukrepov politike spet začel povečevati in naj bi ostal visok, nad ravnmi pred pandemijo COVID-19. Srednjeročni izzivi glede vzdržnosti javnih financ so še vedno znatni. Napovedano srednjeročno povečanje javnega dolga bi lahko pomagali popraviti ukrepi politike za povečanje potencialne rasti, sprejeti v zadnjih letih. Sprejetih je bilo več reform za povečanje stroškovne konkurenčnosti. Manjši pozitiven učinek teh reform na konkurenčnost je že opazen, pri čemer se pričakuje, da se bo v celoti pokazal v prihodnjih letih. Podobno se pričakuje, da bo učinkovito izvajanje načrtovanih naložb in reform koristno za produktivnost dela. Francosko gospodarstvo se je v zadnjem letu izkazalo za odporno, saj je zvišanje cen energije manj vplivalo na stroškovno konkurenčnost kot v preostalem euroobmočju. Izvoz se izboljšuje zaradi nadaljnjega okrevanja čezmejnega turizma in letalske industrije, ki ju je pandemija COVID-19 močno prizadela. Čeprav se je dolg zasebnega sektorja v najhujšem obdobju pandemije COVID-19 povečal, sta večje najemanje posojil s strani podjetij spremljala povečanje lastniškega kapitala in akumulacija likvidnostnih rezerv. Višje obrestne mere lahko otežijo javno in zasebno razdolževanje. Odziv politike je bil ugoden, vendar še vedno obstajajo izzivi, povezani predvsem z upravljanjem javnih financ. Za nadaljnje zmanjšanje ranljivosti je še naprej osrednjega pomena učinkovito izvajanje nedavno sprejetih reform, in sicer reforme upravljanja javnih financ in novega mehanizma za izvajanje letnih ocen javne porabe. Oba ukrepa sta ključna za nadaljevanje omejitev in trajno zmanjševanje odhodkov in javnega dolga. Poleg tega je vlada sprejela reformo javnega pokojninskega sistema, ki naj bi pripomogla k vzdržnosti javnega dolga.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Franciji zmanjšal s 6,5 % BDP v letu 2021 na 4,7 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 112,9 % BDP konec leta 2021 padel na 111,6 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Francije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in ni bil skladen z merilom glede zmanjšanja dolga. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Francija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Franciji zmanjšal s 6,5 % BDP v letu 2021 na 4,7 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 112,9 % BDP konec leta 2021 padel na 111,6 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Francije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in ni bil skladen z merilom glede zmanjšanja dolga. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Francija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje domačega davka na končno porabo električne energije (taxe intérieure sur le consommation finale d'électricité ali TICFE), medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali neposredne subvencije dobaviteljem plina in električne energije kot nadomestilo za kapico na regulirane cene plina in električne energije, subvencije za omejitev zvišanja maloprodajnih cen goriva, namenjenega uporabi v prometu, subvencije energetsko intenzivnim podjetjem in transferje za gospodinjstva z nizkimi dohodki. Stroški teh ukrepov so se delno izravnali z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer z izrednim solidarnostnim davkom na fosilna goriva in rafinerije ter mehanizmom za omejitev prihodkov od proizvodnje električne energije na podmejnem trgu, pa tudi s posrednimi davčnimi prihodki od proizvajalcev energije iz obnovljivih virov in nižjimi subvencijami zanje, ki izhajajo iz pozitivne vrzeli med tržnimi in referenčnimi cenami električne energije. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 0,9 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 2,6 % v letu 2021 na 0,5 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje domačega davka na končno porabo električne energije (taxe intérieure sur le consommation finale d'électricité ali TICFE), medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali neposredne subvencije dobaviteljem plina in električne energije kot nadomestilo za kapico na regulirane cene plina in električne energije, subvencije za omejitev zvišanja maloprodajnih cen goriva, namenjenega uporabi v prometu, subvencije energetsko intenzivnim podjetjem in transferje za gospodinjstva z nizkimi dohodki. Stroški teh ukrepov so se delno izravnali z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer z izrednim solidarnostnim davkom na fosilna goriva in rafinerije ter mehanizmom za omejitev prihodkov od proizvodnje električne energije na podmejnem trgu, pa tudi s posrednimi davčnimi prihodki od proizvajalcev energije iz obnovljivih virov in nižjimi subvencijami zanje, ki izhajajo iz pozitivne vrzeli med tržnimi in referenčnimi cenami električne energije. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 0,9 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 2,6 % v letu 2021 na 0,5 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 Franciji priporočil (7), naj v letu 2022 uporabi mehanizem za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju ter si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Obenem ji je priporočil, naj ohrani nacionalno financirane naložbe. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 Franciji priporočil (7), naj v letu 2022 uporabi mehanizem za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju ter si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Obenem ji je priporočil, naj ohrani nacionalno financirane naložbe.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna, in sicer je znašala ‒ 2,0 % BDP. Skladno s priporočilom Sveta je francija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,6 % BDP (v letu 2021 pa 0,7 % BDP). Zanemarljivo zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica pospešenega izvajanja načrta za okrevanje in odpornost v prvih dveh letih. Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (9). Francija je tako ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost ekspanziven učinek rasti v višini 1,7 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodatni učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 0,8 % BDP). Hkrati je k rasti neto primarnih tekočih odhodkov prispevala tudi indeksacija pokojnin, socialnih prejemkov in plač v javnem sektorju (0,4 % BDP). Francija torej ni dovolj omejila rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Znatni ekspanzivni učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov je bil le delno posledica ukrepov za obravnavanje gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna, in sicer je znašala ‒ 2,0 % BDP. Skladno s priporočilom Sveta je francija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,6 % BDP (v letu 2021 pa 0,7 % BDP). Zanemarljivo zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica pospešenega izvajanja načrta za okrevanje in odpornost v prvih dveh letih. Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (9). Francija je tako ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost ekspanziven učinek rasti v višini 1,7 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodatni učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 0,8 % BDP). Hkrati je k rasti neto primarnih tekočih odhodkov prispevala tudi indeksacija pokojnin, socialnih prejemkov in plač v javnem sektorju (0,4 % BDP). Francija torej ni dovolj omejila rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Znatni ekspanzivni učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov je bil le delno posledica ukrepov za obravnavanje gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,0 %, v letu 2024 pa za 1,6 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 je predvidena šibkejša realna rast BDP, in sicer 0,7 % v letu 2023 in 1,4 % v letu 2024, predvsem zato, ker sta k rasti manj prispevala – v letu 2023 zaradi bruto investicij v osnovna sredstva in zaloge – domače povpraševanje in – v letu 2023 – zunanje povpraševanje. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,0 %, v letu 2024 pa za 1,6 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 je predvidena šibkejša realna rast BDP, in sicer 0,7 % v letu 2023 in 1,4 % v letu 2024, predvsem zato, ker sta k rasti manj prispevala – v letu 2023 zaradi bruto investicij v osnovna sredstva in zaloge – domače povpraševanje in – v letu 2023 – zunanje povpraševanje.

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 4,9 % BDP. Povečanje v letu 2023 je predvsem posledica upočasnitve gospodarske dejavnosti in pričakovanega izpada prihodkov. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 111,6 % konec leta 2022 na 109,6 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,7 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi večje davčne elastičnosti, ki jo pričakuje Komisija in ki bo privedla do višjih prihodkov. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 109,6 % BDP konec leta 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 4,9 % BDP. Povečanje v letu 2023 je predvsem posledica upočasnitve gospodarske dejavnosti in pričakovanega izpada prihodkov. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 111,6 % konec leta 2022 na 109,6 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,7 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi večje davčne elastičnosti, ki jo pričakuje Komisija in ki bo privedla do višjih prihodkov. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 109,6 % BDP konec leta 2023.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti znižanje TICFE in neposredne subvencije dobaviteljem plina in električne energije kot nadomestilo za kapico na regulirane cene plina in električne energije, pa tudi nove ukrepe, kot so na materialni položaj vezani bon za gorivo, namenjeno uporabi v prometu (chèque carburant), za gospodinjstva z nizkimi dohodki, ki nadomešča splošni rabat, ki se je uporabljal leta 2022, ter subvencije za mikro, mala in srednja podjetja, ki niso upravičena do reguliranih tarif električne energije, za kritje zvišanja računa za energijo do konca leta 2023. Stroški teh ukrepov se še naprej delno izravnajo z davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer z mehanizmom za omejitev prihodkov od proizvodnje električne energije na podmejnem trgu, ter s posrednimi davčnimi prihodki od proizvajalcev energije iz obnovljivih virov in nižjimi subvencijami zanje, ki izhajajo iz pozitivne vrzeli med tržnimi in referenčnimi cenami električne energije. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,0 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti, čeprav so se cenovne kapice za električno energijo in plin za gospodinjstva povišale. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,2 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,1 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,5 % BDP |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti znižanje TICFE in neposredne subvencije dobaviteljem plina in električne energije kot nadomestilo za kapico na regulirane cene plina in električne energije, pa tudi nove ukrepe, kot so na materialni položaj vezani bon za gorivo, namenjeno uporabi v prometu (chèque carburant), za gospodinjstva z nizkimi dohodki, ki nadomešča splošni rabat, ki se je uporabljal leta 2022, ter subvencije za mikro, mala in srednja podjetja, ki niso upravičena do reguliranih tarif električne energije, za kritje zvišanja računa za energijo do konca leta 2023. Stroški teh ukrepov se še naprej delno izravnajo z davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer z mehanizmom za omejitev prihodkov od proizvodnje električne energije na podmejnem trgu, ter s posrednimi davčnimi prihodki od proizvajalcev energije iz obnovljivih virov in nižjimi subvencijami zanje, ki izhajajo iz pozitivne vrzeli med tržnimi in referenčnimi cenami električne energije. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,0 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti, čeprav so se cenovne kapice za električno energijo in plin za gospodinjstva povišale. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,2 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,1 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,5 % BDP

| (20) | Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Franciji priporočil, naj v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Francija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Franciji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Franciji priporočil, naj v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Francija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Franciji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 0,5 % BDP) ob visoki inflaciji. V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost ekspanzivna (‒ 2,0 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 naj bi imela restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 % BDP. To vključuje za 0,1 % BDP višje stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, financirani z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 0,4 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa so imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost (13). Zato Francija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, obenem pa namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot so naložbe v okviru investicijskega načrta France 2030 za spodbujanje naložb v najsodobnejše raziskave in razvoj ter v digitalna področja, pa tudi naložbe v uporabo energije iz obnovljivih virov v ogrevalnih sistemih ter prenovo javnih in zasebnih stavb, ukrepi za podporo razogljičenju industrije ter naložbe v trajnostni promet, zdravje in izobraževanje, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 0,5 % BDP) ob visoki inflaciji. V letu 2022 je bila fiskalna naravnanost ekspanzivna (‒ 2,0 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 naj bi imela restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 % BDP. To vključuje za 0,1 % BDP višje stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, financirani z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 0,4 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa so imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost (13). Zato Francija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, obenem pa namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot so naložbe v okviru investicijskega načrta France 2030 za spodbujanje naložb v najsodobnejše raziskave in razvoj ter v digitalna področja, pa tudi naložbe v uporabo energije iz obnovljivih virov v ogrevalnih sistemih ter prenovo javnih in zasebnih stavb, ukrepi za podporo razogljičenju industrije ter naložbe v trajnostni promet, zdravje in izobraževanje, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 4,4 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica odprave večine energetskih podpornih ukrepov v kombinaciji z večjo davčno elastičnostjo. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 ostal na splošno nespremenjen, in sicer naj bi znašal 109,5 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,3 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi učinka osnove, ki izhaja iz že manjšega primanjkljaja, ki ga je Komisija predvidela za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 109,5 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 4,4 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica odprave večine energetskih podpornih ukrepov v kombinaciji z večjo davčno elastičnostjo. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 ostal na splošno nespremenjen, in sicer naj bi znašal 109,5 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,3 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi učinka osnove, ki izhaja iz že manjšega primanjkljaja, ki ga je Komisija predvidela za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 109,5 % BDP konec leta 2024.

| (23) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,2 % BDP, ob predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Zdi se, da energetski podporni ukrepi, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, niso ciljno usmerjeni v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(23)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,2 % BDP, ob predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Zdi se, da energetski podporni ukrepi, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, niso ciljno usmerjeni v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,7 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 2,3 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,0 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,7 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 2,3 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,0 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 3,1 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov. Razlog za to so večje naložbe v okviru programa France 2030 in popolna odprava proizvodnega davka na dodano vrednost podjetij. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 3,1 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov. Razlog za to so večje naložbe v okviru programa France 2030 in popolna odprava proizvodnega davka na dodano vrednost podjetij.

| (26) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe med letoma 2023 in 2024 ostale nespremenjene, in sicer naj bi znašale 3,8 % BDP. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo reformo upravljanja javnih financ in nov mehanizem za pregled porabe, reformi pokojninskega sistema in sistema denarnih nadomestil za brezposelnost ter naložbe za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, ki so tudi del načrta za okrevanje in odpornost. V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopoma zmanjšal, in sicer na 3,7 % BDP leta 2025, 3,2 % leta 2026 in 2,7 % do leta 2027. Tako naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2027 zmanjšal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 109,5 % konec leta 2024 na 108,3 % do konca leta 2027. |
| --- | --- |

(26)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe med letoma 2023 in 2024 ostale nespremenjene, in sicer naj bi znašale 3,8 % BDP. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo reformo upravljanja javnih financ in nov mehanizem za pregled porabe, reformi pokojninskega sistema in sistema denarnih nadomestil za brezposelnost ter naložbe za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, ki so tudi del načrta za okrevanje in odpornost. V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopoma zmanjšal, in sicer na 3,7 % BDP leta 2025, 3,2 % leta 2026 in 2,7 % do leta 2027. Tako naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2027 zmanjšal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 109,5 % konec leta 2024 na 108,3 % do konca leta 2027.

| (27) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Francoski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja. Francija je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza 38 mejnikom in ciljem v načrtu, tako da je bilo skupno izplačanih 7 400 000 EUR. Mejniki odražajo napredek pri izvajanju reform na področju javnih financ, stanovanj, mobilnosti, zaposlovanja, spretnosti in zdravja. Več ciljev odraža velike naložbe na področju energetske prenove stavb, razogljičenja industrije, čistih vozil, raziskav, zaposlovanja mladih in izobraževanja. Francija je 20. aprila 2023 predložila spremembo svojega načrta za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU. Njena zahteva za spremembo načrta za okrevanje in odpornost temelji na potrebi po upoštevanju visoke inflacije iz leta 2022, motenj v dobavnih verigah in dejstva, da je bila njena najvišja dodelitev nepovratnih sredstev iz mehanizma popravljena navzdol. Vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb za podporo strateškim ciljem Francije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Francoski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja. Francija je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza 38 mejnikom in ciljem v načrtu, tako da je bilo skupno izplačanih 7 400 000 EUR. Mejniki odražajo napredek pri izvajanju reform na področju javnih financ, stanovanj, mobilnosti, zaposlovanja, spretnosti in zdravja. Več ciljev odraža velike naložbe na področju energetske prenove stavb, razogljičenja industrije, čistih vozil, raziskav, zaposlovanja mladih in izobraževanja. Francija je 20. aprila 2023 predložila spremembo svojega načrta za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU. Njena zahteva za spremembo načrta za okrevanje in odpornost temelji na potrebi po upoštevanju visoke inflacije iz leta 2022, motenj v dobavnih verigah in dejstva, da je bila njena najvišja dodelitev nepovratnih sredstev iz mehanizma popravljena navzdol. Vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb za podporo strateškim ciljem Francije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (28) | Komisija je leta 2022 odobrila večino programskih dokumentov Francije za kohezijsko politiko, razen programa Saint-Martin, ki je bil sprejet 20. marca 2023. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Franciji. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je leta 2022 odobrila večino programskih dokumentov Francije za kohezijsko politiko, razen programa Saint-Martin, ki je bil sprejet 20. marca 2023. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Franciji.

| (29) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Francija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s pomanjkanjem spretnosti in z neenakostmi v izobraževalnem sistemu ter z energetsko politiko in zelenim prehodom. Obravnavanje teh izzivov bi lahko pripomoglo k izboljšanju spretnosti delavcev, povečanju produktivnosti dela in energetske učinkovitosti francoskih podjetij ter posledično k povečanju konkurenčnosti francoskega gospodarstva na splošno. |
| --- | --- |

(29)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Francija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s pomanjkanjem spretnosti in z neenakostmi v izobraževalnem sistemu ter z energetsko politiko in zelenim prehodom. Obravnavanje teh izzivov bi lahko pripomoglo k izboljšanju spretnosti delavcev, povečanju produktivnosti dela in energetske učinkovitosti francoskih podjetij ter posledično k povečanju konkurenčnosti francoskega gospodarstva na splošno.

| (30) | V Franciji še vedno zelo primanjkuje delovne sile. Glede na raziskavo iz leta 2023 o potrebah po delovni sili (ki jo je opravila Pôle Emploi) 61 % delodajalcev v letu 2023 pričakuje nadaljnje težave pri zaposlovanju, zlasti kar zadeva kvalificirano delovno silo v gradbeništvu in industriji – tj. v dveh sektorjih, na katera zeleni in digitalni prehod močno vplivata. Francija je v zadnjih letih okrepila naložbe v izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev, ki so deloma podprte z mehanizmom. Vendar ocene kažejo, da za izpopolnjevanje nizko usposobljenih delavcev še vedno obstajajo številne ovire, ki spodkopavajo učinkovitost ciljno usmerjenih programov, kot je načrt naložb v spretnosti. Čeprav se vse več nizko usposobljenih delavcev udeležuje usposabljanj, je njihova udeležba še vedno precej manjša od udeležbe drugih delavcev, poleg tega se običajno manj udeležujejo usposabljanja, ki vodi do pridobitve kvalifikacij. To kaže, da bi moralo nadaljnje povečevanje števila mladih, ki na trg dela vstopajo z zadostnimi osnovnimi spretnostmi in kvalifikacijami, ostati prednostna naloga izobraževalnega sistema. |
| --- | --- |

(30)

V Franciji še vedno zelo primanjkuje delovne sile. Glede na raziskavo iz leta 2023 o potrebah po delovni sili (ki jo je opravila Pôle Emploi) 61 % delodajalcev v letu 2023 pričakuje nadaljnje težave pri zaposlovanju, zlasti kar zadeva kvalificirano delovno silo v gradbeništvu in industriji – tj. v dveh sektorjih, na katera zeleni in digitalni prehod močno vplivata. Francija je v zadnjih letih okrepila naložbe v izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev, ki so deloma podprte z mehanizmom. Vendar ocene kažejo, da za izpopolnjevanje nizko usposobljenih delavcev še vedno obstajajo številne ovire, ki spodkopavajo učinkovitost ciljno usmerjenih programov, kot je načrt naložb v spretnosti. Čeprav se vse več nizko usposobljenih delavcev udeležuje usposabljanj, je njihova udeležba še vedno precej manjša od udeležbe drugih delavcev, poleg tega se običajno manj udeležujejo usposabljanja, ki vodi do pridobitve kvalifikacij. To kaže, da bi moralo nadaljnje povečevanje števila mladih, ki na trg dela vstopajo z zadostnimi osnovnimi spretnostmi in kvalifikacijami, ostati prednostna naloga izobraževalnega sistema.

| (31) | Kljub splošni ravni javnofinančnih odhodkov, ki je višja od povprečja OECD, in dobrim rezultatom je za francoski izobraževalni sistem značilen znaten delež učencev s slabimi rezultati, socialno-ekonomsko ozadje pa ostaja pomemben kazalnik njihove uspešnosti. Še naprej vzbujajo skrb zlasti podpovprečni dosežki in neenakosti glede pridobljenih spretnostih v matematiki. Glede na nacionalne in mednarodne raziskave se povprečna uspešnost pri matematiki v zadnjih 30 letih v Franciji stalno zmanjšuje. Za okrepitev pridobivanja osnovnih spretnosti so bili sprejeti nekateri ukrepi, med drugim krepitev stalnega usposabljanja učiteljev matematike in francoščine, ki se je začelo leta 2019, ter vključitev enournega podpornega modula pri matematiki in francoščini v prvem letniku srednje šole od šolskega leta 2023/2024 dalje. Načrt za prepolovitev velikosti razredov v prvem in drugem razredu v prikrajšanih javnih vrtcih in osnovnih šolah je že skoraj dokončan, trenutno pa se ocenjuje njegov dolgoročni učinek na učne izide 300 000 učencev, ki jih to zadeva. Vendar pa od načrta nima koristi znaten delež prikrajšanih učencev zunaj prednostnih območij. Kljub naložbam in napredku ostajajo tudi izzivi v zvezi z dostopom invalidnih učencev in študentov do sistema rednega izobraževanja. |
| --- | --- |

(31)

Kljub splošni ravni javnofinančnih odhodkov, ki je višja od povprečja OECD, in dobrim rezultatom je za francoski izobraževalni sistem značilen znaten delež učencev s slabimi rezultati, socialno-ekonomsko ozadje pa ostaja pomemben kazalnik njihove uspešnosti. Še naprej vzbujajo skrb zlasti podpovprečni dosežki in neenakosti glede pridobljenih spretnostih v matematiki. Glede na nacionalne in mednarodne raziskave se povprečna uspešnost pri matematiki v zadnjih 30 letih v Franciji stalno zmanjšuje. Za okrepitev pridobivanja osnovnih spretnosti so bili sprejeti nekateri ukrepi, med drugim krepitev stalnega usposabljanja učiteljev matematike in francoščine, ki se je začelo leta 2019, ter vključitev enournega podpornega modula pri matematiki in francoščini v prvem letniku srednje šole od šolskega leta 2023/2024 dalje. Načrt za prepolovitev velikosti razredov v prvem in drugem razredu v prikrajšanih javnih vrtcih in osnovnih šolah je že skoraj dokončan, trenutno pa se ocenjuje njegov dolgoročni učinek na učne izide 300 000 učencev, ki jih to zadeva. Vendar pa od načrta nima koristi znaten delež prikrajšanih učencev zunaj prednostnih območij. Kljub naložbam in napredku ostajajo tudi izzivi v zvezi z dostopom invalidnih učencev in študentov do sistema rednega izobraževanja.

| (32) | Francija je leta 2022 še naprej vlagala v sistem vajeništva in nadaljnje možnosti učenja na delovnem mestu, kot je reforma poklicnega izobraževanja in usposabljanja v srednjih šolah. Čeprav bi bil lahko rezultat teh ukrepov pozitiven, se njihov učinek še ni pokazal, poleg tega bi bilo za to potrebno večje sodelovanje strokovnjakov in učiteljev pri oblikovanju programov. Kljub ukrepom za izboljšanje pogojev za poučevanje, vključno z zvišanjem plač učiteljev, ostajajo pomisleki glede privlačnosti učiteljskega poklica in velikega deleža pogodbenega osebja, ki ima pogosto nižjo stopnjo kvalifikacij in manj izkušenj kot stalno zaposleni ter nezadosten dostop do priložnosti za usposabljanje. Na splošno je število učencev na učitelja med najvišjimi v Uniji. |
| --- | --- |

(32)

Francija je leta 2022 še naprej vlagala v sistem vajeništva in nadaljnje možnosti učenja na delovnem mestu, kot je reforma poklicnega izobraževanja in usposabljanja v srednjih šolah. Čeprav bi bil lahko rezultat teh ukrepov pozitiven, se njihov učinek še ni pokazal, poleg tega bi bilo za to potrebno večje sodelovanje strokovnjakov in učiteljev pri oblikovanju programov. Kljub ukrepom za izboljšanje pogojev za poučevanje, vključno z zvišanjem plač učiteljev, ostajajo pomisleki glede privlačnosti učiteljskega poklica in velikega deleža pogodbenega osebja, ki ima pogosto nižjo stopnjo kvalifikacij in manj izkušenj kot stalno zaposleni ter nezadosten dostop do priložnosti za usposabljanje. Na splošno je število učencev na učitelja med najvišjimi v Uniji.

| (33) | Francoska mešanica virov energije je manj odvisna od fosilnih goriv kot v drugih državah članicah, čeprav je še vedno odvisna od uvoženih fosilnih goriv. Poraba zemeljskega plina v Franciji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 16 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (16). Francija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (17). Tudi zaradi sedanjih geopolitičnih razmer in visokih cen energije je še toliko nujnejše, da Francija dodatno okrepi prizadevanja za doseganje ciljev glede energije iz obnovljivih virov, določenih v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Ker je v Franciji delež energije iz obnovljivih virov predstavljal 19,1 % bruto končne porabe energije, država ni izpolnila cilja, ki si ga je zastavila za leto 2020, tj. 23 %. Prav tako ni na dobri poti, da bo do leta 2030 dosegla cilj glede obnovljivih virov energije, zaostaja pa tudi pri uvajanju energije iz obnovljivih virov, zlasti za proizvodnjo električne energije in ogrevanje. Hitra uvedba obnovljivih virov energije, kot sta sončna in vetrna energija, bi z zmanjšanjem porabe fosilnih goriv prispevala k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe v Franciji. Nizko stopnjo uvajanja obnovljivih virov energije je mogoče pripisati počasnim in zapletenim upravnim postopkom, povezanim z izdajo dovoljenj. Zamude pri izdaji dovoljenj za vse tehnologije (vetrno energijo na kopnem in na morju ter sončno energijo) so povezane s pomanjkanjem politične podpore za projekte, neustreznim načrtovanjem ter dolgimi in zapletenimi postopki za izdajo dovoljenj. Obstajajo tudi izzivi v zvezi z javno podporo in pravni izzivi, ki ustvarjajo negotovost za vlagatelje in razvijalce. Postopek za izdajo dovoljenj bi bilo mogoče pospešiti z dodelitvijo več človeških in finančnih virov osrednji upravi na regionalni ravni ter ustreznim organom in upravljavcem omrežij. Izboljšani postopki prostorskega načrtovanja in hitrejša izvedba razpisnih postopkov so prav tako ključni za zagotovitev uvajanja projektov na področju obnovljivih virov energije.
  Francija je leta 2023 sprejela zakon o pospešitvi proizvodnje energije iz obnovljivih virov, s katerim se priznava potreba po znatnem razvoju pridobivanja toplote in plina iz obnovljivih virov ter povečanju deleža električne energije iz obnovljivih virov, da bi se izpolnile vse večje potrebe po elektrifikaciji uporabe. Če se bo zakon ustrezno izvajal, bi lahko spodbudil hitrejše uvajanje projektov na področju obnovljivih virov energije. To bi lahko Francijo usmerilo k doseganju ciljev za leto 2030. |
| --- | --- |

(33)

Francoska mešanica virov energije je manj odvisna od fosilnih goriv kot v drugih državah članicah, čeprav je še vedno odvisna od uvoženih fosilnih goriv. Poraba zemeljskega plina v Franciji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 16 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (16). Francija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (17). Tudi zaradi sedanjih geopolitičnih razmer in visokih cen energije je še toliko nujnejše, da Francija dodatno okrepi prizadevanja za doseganje ciljev glede energije iz obnovljivih virov, določenih v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Ker je v Franciji delež energije iz obnovljivih virov predstavljal 19,1 % bruto končne porabe energije, država ni izpolnila cilja, ki si ga je zastavila za leto 2020, tj. 23 %. Prav tako ni na dobri poti, da bo do leta 2030 dosegla cilj glede obnovljivih virov energije, zaostaja pa tudi pri uvajanju energije iz obnovljivih virov, zlasti za proizvodnjo električne energije in ogrevanje. Hitra uvedba obnovljivih virov energije, kot sta sončna in vetrna energija, bi z zmanjšanjem porabe fosilnih goriv prispevala k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe v Franciji. Nizko stopnjo uvajanja obnovljivih virov energije je mogoče pripisati počasnim in zapletenim upravnim postopkom, povezanim z izdajo dovoljenj. Zamude pri izdaji dovoljenj za vse tehnologije (vetrno energijo na kopnem in na morju ter sončno energijo) so povezane s pomanjkanjem politične podpore za projekte, neustreznim načrtovanjem ter dolgimi in zapletenimi postopki za izdajo dovoljenj. Obstajajo tudi izzivi v zvezi z javno podporo in pravni izzivi, ki ustvarjajo negotovost za vlagatelje in razvijalce. Postopek za izdajo dovoljenj bi bilo mogoče pospešiti z dodelitvijo več človeških in finančnih virov osrednji upravi na regionalni ravni ter ustreznim organom in upravljavcem omrežij. Izboljšani postopki prostorskega načrtovanja in hitrejša izvedba razpisnih postopkov so prav tako ključni za zagotovitev uvajanja projektov na področju obnovljivih virov energije.

Francija je leta 2023 sprejela zakon o pospešitvi proizvodnje energije iz obnovljivih virov, s katerim se priznava potreba po znatnem razvoju pridobivanja toplote in plina iz obnovljivih virov ter povečanju deleža električne energije iz obnovljivih virov, da bi se izpolnile vse večje potrebe po elektrifikaciji uporabe. Če se bo zakon ustrezno izvajal, bi lahko spodbudil hitrejše uvajanje projektov na področju obnovljivih virov energije. To bi lahko Francijo usmerilo k doseganju ciljev za leto 2030.

| (34) | Da bi njena raven medsebojne povezanosti dosegla cilj 10 % do leta 2020, je nadaljnja podpora za čezmejne povezovalne daljnovode za električno energijo (ki so v fazi razvoja ali načrtovani) še naprej ključna za vključevanje velikih deležev obnovljivih virov energije. Vnaprejšnje zagotavljanje naložb v energetsko infrastrukturo iz obnovljivih virov, domačo in čezmejno, bo prispevalo k zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv in zlasti ruskega plina. Priporoča se, naj bodo nove naložbe v infrastrukturo in omrežje po možnosti primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Medsebojne povezave so ključne za učinkovito delovanje notranjega trga energije z združevanjem virov za dosego splošne zanesljivosti oskrbe. |
| --- | --- |

(34)

Da bi njena raven medsebojne povezanosti dosegla cilj 10 % do leta 2020, je nadaljnja podpora za čezmejne povezovalne daljnovode za električno energijo (ki so v fazi razvoja ali načrtovani) še naprej ključna za vključevanje velikih deležev obnovljivih virov energije. Vnaprejšnje zagotavljanje naložb v energetsko infrastrukturo iz obnovljivih virov, domačo in čezmejno, bo prispevalo k zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv in zlasti ruskega plina. Priporoča se, naj bodo nove naložbe v infrastrukturo in omrežje po možnosti primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Medsebojne povezave so ključne za učinkovito delovanje notranjega trga energije z združevanjem virov za dosego splošne zanesljivosti oskrbe.

| (35) | Francoski načrt za okrevanje in odpornost vsebuje velike projekte za prenovo stavb za socialna in individualna stanovanja, pa tudi javne stavbe in manjša podjetja. Kar zadeva prenovo stanovanjskih stavb, se je večina projektov osredotočila na enkratna dela, kar je privedlo do omejenih prenov. V prvi polovici leta 2022 je le 27 % del vključevalo vsaj dve fazi prenove, le v 5 % primerov del pa je šlo za popolno prenovo. Obsežne prenove bi lahko močno vplivale na zmanjšanje porabe energije v stavbnem sektorju. Poleg tega bi lahko večja prizadevanja za usmerjanje javnih in zasebnih naložb v podporo gospodinjstvom z nizkimi dohodki pri prenovi stavb in v prenovo stavbnega fonda z najnižjo energetsko učinkovitostjo pomagala, da bi se do leta 2030 znebili 5,2 milijona energetsko neučinkovitih stanovanj (stanovanja z oceno energetske učinkovitosti F in G). Z zakonom o podnebju in odpornosti iz leta 2021 je bilo uvedenih več ukrepov za spodbujanje obsežne prenove stavb, kot so prepoved najemnih stanovanj z oceno energetske učinkovitosti G od leta 2025, F od leta 2028 in E od leta 2034. Da bi spodbudili znatnejša povečanja energetske učinkovitosti, bi bilo mogoče izboljšati okvir politike za pospešitev temeljite prenove in pomoč Franciji pri dodatnem povečanju energetske učinkovitosti njenega stavbnega fonda, s posebnim poudarkom na gospodinjstvih z nizkimi dohodki. |
| --- | --- |

(35)

Francoski načrt za okrevanje in odpornost vsebuje velike projekte za prenovo stavb za socialna in individualna stanovanja, pa tudi javne stavbe in manjša podjetja. Kar zadeva prenovo stanovanjskih stavb, se je večina projektov osredotočila na enkratna dela, kar je privedlo do omejenih prenov. V prvi polovici leta 2022 je le 27 % del vključevalo vsaj dve fazi prenove, le v 5 % primerov del pa je šlo za popolno prenovo. Obsežne prenove bi lahko močno vplivale na zmanjšanje porabe energije v stavbnem sektorju. Poleg tega bi lahko večja prizadevanja za usmerjanje javnih in zasebnih naložb v podporo gospodinjstvom z nizkimi dohodki pri prenovi stavb in v prenovo stavbnega fonda z najnižjo energetsko učinkovitostjo pomagala, da bi se do leta 2030 znebili 5,2 milijona energetsko neučinkovitih stanovanj (stanovanja z oceno energetske učinkovitosti F in G). Z zakonom o podnebju in odpornosti iz leta 2021 je bilo uvedenih več ukrepov za spodbujanje obsežne prenove stavb, kot so prepoved najemnih stanovanj z oceno energetske učinkovitosti G od leta 2025, F od leta 2028 in E od leta 2034. Da bi spodbudili znatnejša povečanja energetske učinkovitosti, bi bilo mogoče izboljšati okvir politike za pospešitev temeljite prenove in pomoč Franciji pri dodatnem povečanju energetske učinkovitosti njenega stavbnega fonda, s posebnim poudarkom na gospodinjstvih z nizkimi dohodki.

| (36) | Francija predstavlja skoraj 11 % vseh naložb tveganega kapitala Unije v zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi na področju podnebnih tehnologij. Vendar je kljub znatni javni podpori le 29 % francoskih malih podjetij vložilo več kot 1 % svojih prihodkov v učinkovito rabo virov (v Uniji povprečno 40 %). Predlagatelji projektov na področju proizvodnje čistih tehnologij se soočajo z velikim upravnim bremenom ter dolgotrajnimi postopki in tveganji sodnih postopkov. Za pridobitev gradbenega in okoljskega dovoljenja ter izvedbo javne preiskave za industrijski projekt je v povprečju potrebnih 17 mesecev. Postopek vključuje zastoje, ko mora nosilec projekta počakati na odgovore različnih organov (upravno sodišče, mnenje okoljskega organa, poročilo javnega preiskovalca). Poleg tega je treba za velike industrijske projekte organizirati javno posvetovanje. Ta postopek lahko traja vsaj šest mesecev, tako da se obdobje za pridobitev gradbenega in okoljskega dovoljenja ter izvedbo javne preiskave še podaljša. V zvezi z naložbenimi projekti se lahko sprožijo tudi sodni postopki, ki lahko trajajo več let, kar vodi do tega, da se projekti opustijo. Čeprav so postopki za izdajo dovoljenj potrebni za zaščito prevladujočih javnih in zasebnih interesov, bi jih bilo treba za projekte na področju proizvodnje čistih tehnologij poenostaviti in pospešiti. Čas bi bilo mogoče prihraniti tudi s hkratno uvedbo upravnih postopkov in predlogi industrijskih območij, pripravljenih za uporabo. |
| --- | --- |

(36)

Francija predstavlja skoraj 11 % vseh naložb tveganega kapitala Unije v zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi na področju podnebnih tehnologij. Vendar je kljub znatni javni podpori le 29 % francoskih malih podjetij vložilo več kot 1 % svojih prihodkov v učinkovito rabo virov (v Uniji povprečno 40 %). Predlagatelji projektov na področju proizvodnje čistih tehnologij se soočajo z velikim upravnim bremenom ter dolgotrajnimi postopki in tveganji sodnih postopkov. Za pridobitev gradbenega in okoljskega dovoljenja ter izvedbo javne preiskave za industrijski projekt je v povprečju potrebnih 17 mesecev. Postopek vključuje zastoje, ko mora nosilec projekta počakati na odgovore različnih organov (upravno sodišče, mnenje okoljskega organa, poročilo javnega preiskovalca). Poleg tega je treba za velike industrijske projekte organizirati javno posvetovanje. Ta postopek lahko traja vsaj šest mesecev, tako da se obdobje za pridobitev gradbenega in okoljskega dovoljenja ter izvedbo javne preiskave še podaljša. V zvezi z naložbenimi projekti se lahko sprožijo tudi sodni postopki, ki lahko trajajo več let, kar vodi do tega, da se projekti opustijo. Čeprav so postopki za izdajo dovoljenj potrebni za zaščito prevladujočih javnih in zasebnih interesov, bi jih bilo treba za projekte na področju proizvodnje čistih tehnologij poenostaviti in pospešiti. Čas bi bilo mogoče prihraniti tudi s hkratno uvedbo upravnih postopkov in predlogi industrijskih območij, pripravljenih za uporabo.

| (37) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi s Francijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za več poklicev, za katere so potrebne posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno z gradbenimi inženirji, upravljavci obratov za proizvodnjo energije in strojnimi inženirji. |
| --- | --- |

(37)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi s Francijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za več poklicev, za katere so potrebne posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno z gradbenimi inženirji, upravljavci obratov za proizvodnjo energije in strojnimi inženirji.

| (38) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(38)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (39) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Francijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in četrtega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Francijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in četrtega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023.

| (40) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z visokim javnim dolgom, šibko konkurenčnostjo in nizko rastjo produktivnosti. Priporočili 2 in 3 prispevata k obravnavanju priporočila 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 39 – |
| --- | --- |

(40)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z visokim javnim dolgom, šibko konkurenčnostjo in nizko rastjo produktivnosti. Priporočili 2 in 3 prispevata k obravnavanju priporočila 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 39 –

PRIPOROČA, da Francija v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 2,3 % (19);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

nadalje izboljša okvirne pogoje, da bi spodbudila naložbe in inovacije;

2.

nadaljuje dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter hitro začne izvajati ukrepe iz dodatka, ki je bil nedavno predložen skupaj s poglavjem REPowerEU; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

odpravi pomanjkanje spretnosti, zlasti z zagotavljanjem dodatnih možnosti učenja na delovnem mestu ter povečanjem deleža ljudi z osnovnimi spretnostmi; vire in metode prilagodi potrebam prikrajšanih učencev in šol, da bi se povečali pravičnost in vključevalnost sistema izobraževanja in usposabljanja; izboljša delovne pogoje ter začetno in stalno usposabljanje za učitelje;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv; pospeši uvajanje energije iz obnovljivih virov, pri čemer se osredotoči zlasti na vetrno, sončno in geotermalno energijo ter bioplin, med drugim s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v manjšem obsegu in spodbujanjem skupne lastne porabe, ter spodbuja s tem povezane tehnologije za shranjevanje s povečanimi javnimi naložbami, in sicer s podpiranjem zasebnih naložb in odpravljanjem ozkih grl pri izdaji dovoljenj; nadalje nadgradi omrežja za prenos in distribucijo električne energije ter poveča čezmejne elektroenergetske medsebojne povezave; nadalje izboljša okvir politike za spodbujanje temeljite prenove stavb in razogljičenja ogrevalnih sistemov, s posebnim poudarkom na gospodinjstvih z nizkimi dohodki in stavbnem fondu z najnižjo energetsko učinkovitostjo; vzpostavi podporno regulativno okolje za povečanje naložb v proizvodnjo čistih tehnologij, med drugim s poenostavitvijo in pospešitvijo izdaje dovoljenj; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10162/21 INIT; ST 10162/21 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 43).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih preglednicah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP, ki ga je mogoče pojasniti predvsem z učinkom kapitalskih transferjev, plačanih v okviru francoskega načrta za okrevanje (France Relance), ki se ne financira z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma.

9

France Relance

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Francije za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 79).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Francije nominalno ocenjena na 6,3 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP, ki ga je mogoče pojasniti predvsem z učinkom kapitalskih transferjev, plačanih v okviru francoskega načrta za okrevanje (France Relance), ki se ne financira z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma, in naložbenega načrta „France 2030“.

13

France Relance)

(14)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

14

(15)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

17

(18)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

18

(19)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,7 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

19

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/97 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/97

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Hrvaške za leto 2023

(2023/C 312/11)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Hrvaške ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Hrvaške za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Hrvaške ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Hrvaške za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Hrvaška je 14. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 28. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Hrvaško (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Hrvaška zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Hrvaška je 14. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 28. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Hrvaško (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Hrvaška zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Hrvaška je 28. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu z rokom iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Hrvaške o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Hrvaška je 28. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu z rokom iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Hrvaške o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Hrvaško za leto 2023. V njem je ocenila napredek Hrvaške pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Hrvaškem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Hrvaške pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Hrvaško za leto 2023. V njem je ocenila napredek Hrvaške pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Hrvaškem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Hrvaške pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država na Hrvaškem izboljšal, in sicer je s primanjkljaja v višini 2,5 % BDP v letu 2021 prešel na presežek v višini 0,4 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal z 78,4 % BDP konec leta 2021 na 68,4 % konec leta 2022. |
| --- | --- |

(12)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država na Hrvaškem izboljšal, in sicer je s primanjkljaja v višini 2,5 % BDP v letu 2021 prešel na presežek v višini 0,4 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal z 78,4 % BDP konec leta 2021 na 68,4 % konec leta 2022.

| (13) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali zmanjšanje davka na dodano vrednost (DDV) in trošarin, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali zgornje meje cen energije, nadomestila za ranljive odjemalce, programe podpore za podjetja ter socialno pomoč za upokojence in ranljiva gospodinjstva. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 1,6 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 1,3 % v letu 2021 na 0,1 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali zmanjšanje davka na dodano vrednost (DDV) in trošarin, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali zgornje meje cen energije, nadomestila za ranljive odjemalce, programe podpore za podjetja ter socialno pomoč za upokojence in ranljiva gospodinjstva. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 1,6 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 1,3 % v letu 2021 na 0,1 % BDP v letu 2022.

| (14) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Hrvaška v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. Svet je Hrvaški tudi priporočil, naj nadzoruje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(14)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Hrvaška v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. Svet je Hrvaški tudi priporočil, naj nadzoruje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (15) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 večinoma nevtralna v višini + 0,2 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo (9). Skladno s priporočilom Sveta je Hrvaška okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 2,6 % BDP (v letu 2021 pa 2,7 % BDP). Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost (10) je znašal 0,6 odstotne točke (11). Hrvaška torej ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) večinoma nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke. Hrvaška je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 večinoma nevtralna v višini + 0,2 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo (9). Skladno s priporočilom Sveta je Hrvaška okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 2,6 % BDP (v letu 2021 pa 2,7 % BDP). Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost (10) je znašal 0,6 odstotne točke (11). Hrvaška torej ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) večinoma nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke. Hrvaška je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023 je ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023 za leto 2023, zatem pa skladen z njo. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 2,2 %, v letu 2024 pa za 2,6 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva šibkejšo realno rast BDP v višini 1,6 % v letu 2023 in 2,3 % v letu 2024, predvsem zaradi bolj konservativnih ocen glede potrošnje gospodinjstev in javne potrošnje ter skupnih naložb. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023 je ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023 za leto 2023, zatem pa skladen z njo. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 2,2 %, v letu 2024 pa za 2,6 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva šibkejšo realno rast BDP v višini 1,6 % v letu 2023 in 2,3 % v letu 2024, predvsem zaradi bolj konservativnih ocen glede potrošnje gospodinjstev in javne potrošnje ter skupnih naložb.

| (17) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo saldo sektorja država v letu 2023 poslabšal, in sicer naj bi delež primanjkljaja znašal 0,7 % BDP. Poslabšanje v letu 2023 odraža predvsem zapozneli učinek inflacije na javnofinančne odhodke, in sicer prek mehanizmov indeksacije plač v javnem sektorju, pokojnin in socialnih prejemkov. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 68,4 % konec leta 2022 na 62,6 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP. To je na splošno v skladu s predvidenim primanjkljajem iz programa stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 63,0 % BDP konec leta 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo saldo sektorja država v letu 2023 poslabšal, in sicer naj bi delež primanjkljaja znašal 0,7 % BDP. Poslabšanje v letu 2023 odraža predvsem zapozneli učinek inflacije na javnofinančne odhodke, in sicer prek mehanizmov indeksacije plač v javnem sektorju, pokojnin in socialnih prejemkov. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 68,4 % konec leta 2022 na 62,6 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP. To je na splošno v skladu s predvidenim primanjkljajem iz programa stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 63,0 % BDP konec leta 2023.

| (18) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, vključno z, na strani prihodkov, znižanjem DDV in trošarin ter, na strani odhodkov, zgornjimi mejami cen energije, nadomestili za ranljive odjemalce, programi podpore za podjetja ter socialno pomočjo za upokojence in ranljiva gospodinjstva. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,5 % BDP (12). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, marsikateri med njimi pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (13), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,2 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,3 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi v primerjavi z letom 2022 ostali stabilni. |
| --- | --- |

(18)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, vključno z, na strani prihodkov, znižanjem DDV in trošarin ter, na strani odhodkov, zgornjimi mejami cen energije, nadomestili za ranljive odjemalce, programi podpore za podjetja ter socialno pomočjo za upokojence in ranljiva gospodinjstva. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,5 % BDP (12). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, marsikateri med njimi pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (13), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,2 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,3 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi v primerjavi z letom 2022 ostali stabilni.

| (19) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Hrvaški priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (14), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Hrvaška pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Hrvaški je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(19)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Hrvaški priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (14), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Hrvaška pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Hrvaški je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (20) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 1,0 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi večinoma nevtralni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (+ 0,2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 % BDP. To vključuje znižanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,1 % BDP. Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov torej ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je tudi posledica ohranitve energetskih ukrepov, ki niso ciljno usmerjeni, trajnega povišanja plač v javnem sektorju in socialnih prejemkov ter nižjih stopenj DDV za neenergetske proizvode. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 3,1 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi na fiskalno naravnanost imele ekspanziven učinek v višini 0,7 odstotne točke (15). Zato Hrvaška načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje tako javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot so energetska prenova stavb, digitalizacija javne uprave, naložbe v digitalno diagnostiko in opremo v bolnišnicah, kot podpore za zeleni in digitalni prehod poslovnega sektorja, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 1,0 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi večinoma nevtralni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (+ 0,2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 % BDP. To vključuje znižanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,1 % BDP. Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov torej ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je tudi posledica ohranitve energetskih ukrepov, ki niso ciljno usmerjeni, trajnega povišanja plač v javnem sektorju in socialnih prejemkov ter nižjih stopenj DDV za neenergetske proizvode. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 3,1 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi na fiskalno naravnanost imele ekspanziven učinek v višini 0,7 odstotne točke (15). Zato Hrvaška načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje tako javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot so energetska prenova stavb, digitalizacija javne uprave, naložbe v digitalno diagnostiko in opremo v bolnišnicah, kot podpore za zeleni in digitalni prehod poslovnega sektorja, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zvišal na 1,5 % BDP. Povečanje v letu 2024 je predvsem posledica višjih naložb v osnovna sredstva in še vedno razmeroma visoke indeksacije odhodkov za plače, pokojnine in socialno pomoč. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 59,8 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,3 % BDP. To je na splošno v skladu s predvidenim primanjkljajem iz programa stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 61,8 % konec leta 2024, pri čemer je razliko v primerjavi s projekcijami iz programa stabilnosti za leto 2023 mogoče pojasniti predvsem z učinkom imenovalca (razlika v nominalnem BDP v letu 2024) in v manjši meri z različnimi predpostavkami glede prilagoditve stanj in tokov. |
| --- | --- |

(21)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zvišal na 1,5 % BDP. Povečanje v letu 2024 je predvsem posledica višjih naložb v osnovna sredstva in še vedno razmeroma visoke indeksacije odhodkov za plače, pokojnine in socialno pomoč. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 59,8 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,3 % BDP. To je na splošno v skladu s predvidenim primanjkljajem iz programa stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 61,8 % konec leta 2024, pri čemer je razliko v primerjavi s projekcijami iz programa stabilnosti za leto 2023 mogoče pojasniti predvsem z učinkom imenovalca (razlika v nominalnem BDP v letu 2024) in v manjši meri z različnimi predpostavkami glede prilagoditve stanj in tokov.

| (22) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,2 % BDP. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(22)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,2 % BDP. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (23) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (16). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (17) v letu 2024 ne bi smela preseči 5,1 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,5 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024. |
| --- | --- |

(23)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (16). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (17) v letu 2024 ne bi smela preseči 5,1 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,5 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024.

| (24) | Ob predpostavki nespremenjenih politik je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 predvideno, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 6,8 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, kar je posledica povečanja v dinamiki naložb v osnovna sredstva ter odhodkov za plače in socialno zaščito. |
| --- | --- |

(24)

Ob predpostavki nespremenjenih politik je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 predvideno, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 6,8 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, kar je posledica povečanja v dinamiki naložb v osnovna sredstva ter odhodkov za plače in socialno zaščito.

| (25) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe v letih 2023 in 2024 ostale nespremenjene pri 4,6 % BDP. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te vključujejo reforme (v zdravstvenem in socialnem sektorju, izboljšanje upravljanja podjetij v državni lasti, izboljšanje zakona o fiskalni odgovornosti) in naložbe (v prometno in vodno infrastrukturo, energetsko prenovo večstanovanjskih stavb in hiš, naložbe v zeleni in digitalni prehod ter v izobraževalno infrastrukturo), ki so večinoma tudi del načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(25)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe v letih 2023 in 2024 ostale nespremenjene pri 4,6 % BDP. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te vključujejo reforme (v zdravstvenem in socialnem sektorju, izboljšanje upravljanja podjetij v državni lasti, izboljšanje zakona o fiskalni odgovornosti) in naložbe (v prometno in vodno infrastrukturo, energetsko prenovo večstanovanjskih stavb in hiš, naložbe v zeleni in digitalni prehod ter v izobraževalno infrastrukturo), ki so večinoma tudi del načrta za okrevanje in odpornost.

| (26) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 0,8 % BDP v letu 2025 in na 0,6 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 59,8 % konec leta 2024 na 55,6 % do konca leta 2026. Dolg sektorja država kot odstotek BDP naj bi torej upadel in v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 60 %. |
| --- | --- |

(26)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 0,8 % BDP v letu 2025 in na 0,6 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 59,8 % konec leta 2024 na 55,6 % do konca leta 2026. Dolg sektorja država kot odstotek BDP naj bi torej upadel in v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 60 %.

| (27) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Hrvaški načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Hrvaška je predložila dva zahtevka za plačilo, ki ustrezata 59 mejnikom in ciljem iz načrta, skupno izplačilo pa je znašalo 1,4 milijarde EUR. Hrvaška naj bi predložila spremembo svojega načrta, ki bi morala vključevati poglavje REPowerEU in dodatne ukrepe na drugih področjih, ki se bodo financirali iz posojil. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Hrvaška 30. marca 2023 izrazila namero, da bo v okviru mehanizma zaprosila za 3 612 000 000 EUR dodatne podpore v obliki posojila. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Hrvaške na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Hrvaški načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Hrvaška je predložila dva zahtevka za plačilo, ki ustrezata 59 mejnikom in ciljem iz načrta, skupno izplačilo pa je znašalo 1,4 milijarde EUR. Hrvaška naj bi predložila spremembo svojega načrta, ki bi morala vključevati poglavje REPowerEU in dodatne ukrepe na drugih področjih, ki se bodo financirali iz posojil. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Hrvaška 30. marca 2023 izrazila namero, da bo v okviru mehanizma zaprosila za 3 612 000 000 EUR dodatne podpore v obliki posojila. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Hrvaške na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (28) | Komisija je vse programske dokumente Hrvaške za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Hrvaškem. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je vse programske dokumente Hrvaške za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Hrvaškem.

| (29) | Hrvaška uvozi približno 53 % skupne energije, porabljene vsako leto, hkrati pa ima velik potencial na področju energije iz obnovljivih virov, zlasti sončne, vetrne in geotermalne energije. Polovico električne energije v državi proizvedejo hidroelektrarne; delež vetrne energije se je povečal in dosegel 14 %, vendar je delež sončne energije še vedno le 1 %. Ključna dejavnika za pospešitev uporabe solarnih in vetrnih elektrarn sta racionalizacija postopkov za izdajo dovoljenj in dokončanje ustreznega zakonodajnega okvira, da se proizvajalcem in samoporabnikom zagotovi večja pravna varnost. Drugi dejavniki vključujejo znatno nadgradnjo prenosnega omrežja in njegovo razširitev na južni del države, kjer se proizvede večina energije iz obnovljivih virov, ter uvajanje pametnega merjenja za male solarne naprave. Poraba energije v stanovanjskem sektorju je na Hrvaškem precej visoka (35 % skupne porabe energije), odvisnost od plina za ogrevanje pa je 71-odstotna. Revizija in poenostavitev postopkov za namestitev fotovoltaičnih obratov v večstanovanjskih stavbah ter pospešeno uvajanje toplotnih črpalk za ogrevanje in hlajenje so ustrezni ukrepi za energetsko prenovo v stavbnem sektorju. Delež obnovljivih virov energije, ki se uporabljajo v prometu, je majhen (7 % v primerjavi s ciljem 14 % do leta 2030), prav tako tudi delež železniškega potniškega prometa (2,5 % v primerjavi z 8 % v Uniji). Posodobitev železniške infrastrukture in voznega parka ter zagotavljanje večje uporabe brezemisijskih vozil lahko močno prispevata k razogljičenju prometnega sektorja. Poraba zemeljskega plina na Hrvaškem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 22 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (18). Hrvaška bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(29)

Hrvaška uvozi približno 53 % skupne energije, porabljene vsako leto, hkrati pa ima velik potencial na področju energije iz obnovljivih virov, zlasti sončne, vetrne in geotermalne energije. Polovico električne energije v državi proizvedejo hidroelektrarne; delež vetrne energije se je povečal in dosegel 14 %, vendar je delež sončne energije še vedno le 1 %. Ključna dejavnika za pospešitev uporabe solarnih in vetrnih elektrarn sta racionalizacija postopkov za izdajo dovoljenj in dokončanje ustreznega zakonodajnega okvira, da se proizvajalcem in samoporabnikom zagotovi večja pravna varnost. Drugi dejavniki vključujejo znatno nadgradnjo prenosnega omrežja in njegovo razširitev na južni del države, kjer se proizvede večina energije iz obnovljivih virov, ter uvajanje pametnega merjenja za male solarne naprave. Poraba energije v stanovanjskem sektorju je na Hrvaškem precej visoka (35 % skupne porabe energije), odvisnost od plina za ogrevanje pa je 71-odstotna. Revizija in poenostavitev postopkov za namestitev fotovoltaičnih obratov v večstanovanjskih stavbah ter pospešeno uvajanje toplotnih črpalk za ogrevanje in hlajenje so ustrezni ukrepi za energetsko prenovo v stavbnem sektorju. Delež obnovljivih virov energije, ki se uporabljajo v prometu, je majhen (7 % v primerjavi s ciljem 14 % do leta 2030), prav tako tudi delež železniškega potniškega prometa (2,5 % v primerjavi z 8 % v Uniji). Posodobitev železniške infrastrukture in voznega parka ter zagotavljanje večje uporabe brezemisijskih vozil lahko močno prispevata k razogljičenju prometnega sektorja. Poraba zemeljskega plina na Hrvaškem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 22 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (18). Hrvaška bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (19).

| (30) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, namestitvijo in vzdrževanjem ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi s Hrvaško poročalo o pomanjkanju delovne sile za 31 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanje za zeleni prehod, tudi v gradbenem in proizvodnem sektorju (oba pod povprečjem Unije). |
| --- | --- |

(30)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, namestitvijo in vzdrževanjem ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi s Hrvaško poročalo o pomanjkanju delovne sile za 31 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanje za zeleni prehod, tudi v gradbenem in proizvodnem sektorju (oba pod povprečjem Unije).

| (31) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(31)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (32) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Hrvaško, priporočila 1, 2 in 3 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 – |
| --- | --- |

(32)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Hrvaško, priporočila 1, 2 in 3 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 –

PRIPOROČA, da Hrvaška v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 5,1 % (21);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

2.

nadaljuje stabilno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospeševanjem uvajanja obnovljivih virov energije, zlasti iz vetrnih, sončnih in geotermalnih virov, dokončanjem nepopolnega zakonodajnega okvira, racionalizacijo upravnih postopkov za izdajo dovoljenj, poenostavitvijo postopkov za namestitev obnovljivih virov energije (tj. fotovoltaičnih objektov) v večstanovanjskih stavbah ter zagotavljanjem večje pravne varnosti; podpira manjše obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; nadalje nadgradi omrežja za prenos in distribucijo električne energije, zlasti z izboljšanjem prenosnih povezav med severom in jugom države ter pospeševanjem uvajanja pametnih števcev; pospeši izvajanje ukrepov za energetsko učinkovitost, vključno z namestitvijo toplotnih črpalk; zmanjša odvisnost od fosilnih goriv v prometnem sektorju s spodbujanjem trajnostnih rešitev, zlasti železnic in elektrifikacije cestnega prometa; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10687/2021 INIT; ST 10687/2021 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 48).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Tudi Hrvaška je v letu 2022 imela močno realno rast BDP.

9

(10)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele ekspanziven učinek v višini 0,5 odstotne točke BDP. To je bilo deloma posledica enkratnega stroška mednarodne arbitraže.

10

(11)  Nacionalno financirane naložbe so imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost zaradi zmanjšanja odhodkov lokalnih organov za naložbe.

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 88).

13

(14)  Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Hrvaške, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 10,3 %.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,5 odstotne točke BDP. To je deloma posledica učinka osnove višje porabe v letu 2022 zaradi enkratnega ukrepa, medtem ko je v letu 2023 predvideno zmanjšanje prenosov na komunalna podjetja.

15

(16)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

16

(17)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

19

(20)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

20

(21)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,3 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 23.

21

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/105 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/105

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2023

(2023/C 312/12)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je 14. decembra 2022 sprejela mnenje o osnutku proračunskega načrta Italije za leto 2023. Poleg tega je 22. novembra 2022 sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je 14. decembra 2022 sprejela mnenje o osnutku proračunskega načrta Italije za leto 2023. Poleg tega je 22. novembra 2022 sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga ter spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga ter spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Italija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Italijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Italija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Italija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Italijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Italija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Italija je 2. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu z rokom iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Italije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Italija je 2. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu z rokom iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Italije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Italijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Italije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Italiji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Italije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Italijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Italije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Italiji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Italije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Italijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Konkretno: kljub določenemu izboljšanju so v državi še vedno prisotne ranljivosti, povezane z visokim javnim dolgom in šibko rastjo produktivnosti, in to v razmerah, za katere so značilne nestabilnost na trgu dela in nekatere pomanjkljivosti na finančnih trgih, ki imajo čezmejni pomen. Dolgotrajne ranljivosti Italije so se v zadnjih letih nekoliko zmanjšale, vendar ostajajo znatne in naj se ne bi hitro odpravile. Vztrajno nizka rast produktivnosti je bila ključni dejavnik za dolgotrajno šibko gospodarsko rast v Italiji, ki upočasnjuje zmanjševanje javnega dolga, ovira zaposlitvene možnosti in vpliva na bilance stanja bank. Delež javnega dolga se je v letu 2022 v razmerah okrevanja gospodarstva še dodatno zmanjšal. Vendar ostaja visok in predstavlja velik izziv za vzdržnost javnih financ. Delež javnega dolga naj bi se do leta 2024 še naprej zmanjševal, srednjeročno pa naj bi se, če ne bodo sprejeti konsolidacijski ukrepi, povečal. Vlada je izvedla dodatne ukrepe za podporo odpornosti finančnega sektorja in obseg nedonosnih posojil se je znatno zmanjšal, vendar so banke še vedno močno izpostavljene tveganju državnih posojilojemalcev. Določen napredek je bil dosežen pri politikah za odpravo neravnotežij, vendar so potrebna trajna prizadevanja, izvajanje načrta za okrevanje in odpornost pa ostaja ključna prednostna naloga politike, saj ta vključuje celovite reforme in znatne naložbe. Za odločno zmanjševanje visokega javnega dolga v razmerah naraščajočih stroškov servisiranja dolga in vse višjih stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, je potreben večplasten pristop, temelječ na preudarnih fiskalnih politikah z ustreznimi primarnimi presežki, naložbah in reformah, ki spodbujajo rast, boljšem izpolnjevanju davčnih obveznosti ter učinkoviti uporabi nacionalnih virov in virov Unije. Italija se sooča z izzivi, ki bi jim poleg nadaljnjega odločnega izvajanja načrta za okrevanje in odpornost koristila dodatna prizadevanja politike, zlasti na področjih obdavčitve, fiskalnega okvira, pokojninskih sistemov, demografije, trga dela in energije. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Italijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Konkretno: kljub določenemu izboljšanju so v državi še vedno prisotne ranljivosti, povezane z visokim javnim dolgom in šibko rastjo produktivnosti, in to v razmerah, za katere so značilne nestabilnost na trgu dela in nekatere pomanjkljivosti na finančnih trgih, ki imajo čezmejni pomen. Dolgotrajne ranljivosti Italije so se v zadnjih letih nekoliko zmanjšale, vendar ostajajo znatne in naj se ne bi hitro odpravile. Vztrajno nizka rast produktivnosti je bila ključni dejavnik za dolgotrajno šibko gospodarsko rast v Italiji, ki upočasnjuje zmanjševanje javnega dolga, ovira zaposlitvene možnosti in vpliva na bilance stanja bank. Delež javnega dolga se je v letu 2022 v razmerah okrevanja gospodarstva še dodatno zmanjšal. Vendar ostaja visok in predstavlja velik izziv za vzdržnost javnih financ. Delež javnega dolga naj bi se do leta 2024 še naprej zmanjševal, srednjeročno pa naj bi se, če ne bodo sprejeti konsolidacijski ukrepi, povečal. Vlada je izvedla dodatne ukrepe za podporo odpornosti finančnega sektorja in obseg nedonosnih posojil se je znatno zmanjšal, vendar so banke še vedno močno izpostavljene tveganju državnih posojilojemalcev. Določen napredek je bil dosežen pri politikah za odpravo neravnotežij, vendar so potrebna trajna prizadevanja, izvajanje načrta za okrevanje in odpornost pa ostaja ključna prednostna naloga politike, saj ta vključuje celovite reforme in znatne naložbe. Za odločno zmanjševanje visokega javnega dolga v razmerah naraščajočih stroškov servisiranja dolga in vse višjih stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, je potreben večplasten pristop, temelječ na preudarnih fiskalnih politikah z ustreznimi primarnimi presežki, naložbah in reformah, ki spodbujajo rast, boljšem izpolnjevanju davčnih obveznosti ter učinkoviti uporabi nacionalnih virov in virov Unije. Italija se sooča z izzivi, ki bi jim poleg nadaljnjega odločnega izvajanja načrta za okrevanje in odpornost koristila dodatna prizadevanja politike, zlasti na področjih obdavčitve, fiskalnega okvira, pokojninskih sistemov, demografije, trga dela in energije.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Italiji zmanjšal z 9,0 % BDP v letu 2021 na 8,0 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 149,9 % BDP konec leta 2021 padel na 144,4 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavala proračunski položaj Italije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in ni bil skladen z referenčnim merilom glede zmanjšanja dolga. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista bili izpolnjeni. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Italija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Italiji zmanjšal z 9,0 % BDP v letu 2021 na 8,0 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 149,9 % BDP konec leta 2021 padel na 144,4 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavala proračunski položaj Italije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in ni bil skladen z referenčnim merilom glede zmanjšanja dolga. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista bili izpolnjeni. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Italija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024.

| (14) | Na saldo sektorja država je vplivala nova statistična obravnava nekaterih davčnih dobropisov za prenovo stanovanj, ki so zdaj evidentirani kot kapitalski transferji in večinoma obračunani v obdobju 2021–2022 (7). Na saldo sektorja država so vplivali tudi ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka povišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali ukrepe za nadzor nad splošnimi sistemskimi pristojbinami v sektorjih električne energije in plina, znižanje stopnje DDV za plin, znižanje trošarin na cene goriva ter znižanje prispevkov za socialno varnost za delavce pod določenim dohodkovnim pragom, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencije za elektroenergetska in plinska podjetja, razširitev „socialnega bonusa“ za račune za električno energijo in plin za gospodinjstva z nizkimi dohodki, nadomestila, ocenjena na podlagi materialnega položaja, za delavce, upokojence in brezposelne osebe ter povišanje starostnih pokojnin za 2 % oktobra 2022 pred zakonsko določeno inflacijsko indeksacijo, ki naj bi se izvedla v letu 2023. Stroški teh ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije ter prihodki iz mehanizma izravnave za ceno električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, in iz uporabe mehanizma nadomestil v sektorju električne energije, s katerimi naj bi se izvajala Uredba Sveta (EU) 2022/1854 (8) o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 2,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 3,4 % v letu 2021 na 1,1 % BDP v letu 2022, saj je vlada postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država je vplivala nova statistična obravnava nekaterih davčnih dobropisov za prenovo stanovanj, ki so zdaj evidentirani kot kapitalski transferji in večinoma obračunani v obdobju 2021–2022 (7). Na saldo sektorja država so vplivali tudi ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka povišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali ukrepe za nadzor nad splošnimi sistemskimi pristojbinami v sektorjih električne energije in plina, znižanje stopnje DDV za plin, znižanje trošarin na cene goriva ter znižanje prispevkov za socialno varnost za delavce pod določenim dohodkovnim pragom, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencije za elektroenergetska in plinska podjetja, razširitev „socialnega bonusa“ za račune za električno energijo in plin za gospodinjstva z nizkimi dohodki, nadomestila, ocenjena na podlagi materialnega položaja, za delavce, upokojence in brezposelne osebe ter povišanje starostnih pokojnin za 2 % oktobra 2022 pred zakonsko določeno inflacijsko indeksacijo, ki naj bi se izvedla v letu 2023. Stroški teh ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije ter prihodki iz mehanizma izravnave za ceno električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, in iz uporabe mehanizma nadomestil v sektorju električne energije, s katerimi naj bi se izvajala Uredba Sveta (EU) 2022/1854 (8) o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na 2,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 3,4 % v letu 2021 na 1,1 % BDP v letu 2022, saj je vlada postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (9), da Italija v letu 2022 mehanizem uporabi za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Svet je tudi priporočil, da Italija ohrani nacionalno financirane naložbe. Svet je Italiji priporočil tudi, naj omeji rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (9), da Italija v letu 2022 mehanizem uporabi za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Svet je tudi priporočil, da Italija ohrani nacionalno financirane naložbe. Svet je Italiji priporočil tudi, naj omeji rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (10) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala – 3,2 % BDP. Skladno s priporočilom Sveta je Italija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,9 % BDP (v letu 2021 pa 0,4 % BDP). Učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je bil nevtralen (11). Italija je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 2,4 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 2,2 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Italija je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (10) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala – 3,2 % BDP. Skladno s priporočilom Sveta je Italija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,9 % BDP (v letu 2021 pa 0,4 % BDP). Učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je bil nevtralen (11). Italija je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 2,4 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 2,2 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Italija je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je tako za leto 2023 kot za leto 2024 skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,0 %, v letu 2024 pa za 1,5 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 se v letu 2023 pričakuje nekoliko višja realna rast BDP, in sicer 1,2 %, v letu 2024 pa nekoliko nižja, in sicer 1,1 %, predvsem zaradi nižjega prispevka naložb, za katere vlada predvideva, da se bodo povečale za 3,4 % na leto, medtem ko naj bi se po napovedih Komisije povečale za 1,4 %. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je tako za leto 2023 kot za leto 2024 skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada predvideva, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,0 %, v letu 2024 pa za 1,5 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije 2023 se v letu 2023 pričakuje nekoliko višja realna rast BDP, in sicer 1,2 %, v letu 2024 pa nekoliko nižja, in sicer 1,1 %, predvsem zaradi nižjega prispevka naložb, za katere vlada predvideva, da se bodo povečale za 3,4 % na leto, medtem ko naj bi se po napovedih Komisije povečale za 1,4 %.

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 4,5 % BDP. Zmanjšanje v letu 2023 odraža predvsem zmanjšanje kapitalskih transferjev, povezanih z davčnimi dobropisi, ki podpirajo zasebne naložbe v učinkovitost stanovanj, zmanjšanje sredstev za zaposlene zaradi retroaktivne obnovitve pogodb o zaposlitvi za javne uslužbence za obdobje 2019–2021, pri katerih je bil znaten del zaostalih plačil zabeležen v letu 2022, zmanjšanje subvencij za proizvodnjo v povezavi z nižjimi davčnimi dobropisi za elektroenergetska in plinska podjetja ter nižje odhodke za obresti, ki jih je mogoče pojasniti predvsem z nižjimi donosi državnih obveznic, indeksiranih za inflacijo. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 144,4 % konec leta 2022 na 142,1 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,5 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 140,4 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica višje nominalne rasti BDP v spomladanski napovedi Komisije 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 4,5 % BDP. Zmanjšanje v letu 2023 odraža predvsem zmanjšanje kapitalskih transferjev, povezanih z davčnimi dobropisi, ki podpirajo zasebne naložbe v učinkovitost stanovanj, zmanjšanje sredstev za zaposlene zaradi retroaktivne obnovitve pogodb o zaposlitvi za javne uslužbence za obdobje 2019–2021, pri katerih je bil znaten del zaostalih plačil zabeležen v letu 2022, zmanjšanje subvencij za proizvodnjo v povezavi z nižjimi davčnimi dobropisi za elektroenergetska in plinska podjetja ter nižje odhodke za obresti, ki jih je mogoče pojasniti predvsem z nižjimi donosi državnih obveznic, indeksiranih za inflacijo. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 144,4 % konec leta 2022 na 142,1 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,5 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 140,4 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica višje nominalne rasti BDP v spomladanski napovedi Komisije 2023.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti subvencije za elektroenergetska in plinska podjetja, ukrepe za nadzor nad splošnimi sistemskimi pristojbinami v sektorju plina, znižanje stopnje DDV za plin in znižanje prispevkov za socialno varnost za delavce pod določenim dohodkovnim pragom, ter nove ukrepe, kot je dodatek za ogrevanje za vsa gospodinjstva za obdobje od oktobra do decembra 2023. Stroški teh ukrepov so še naprej delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,0 % BDP (12). Večina ukrepov v letu 2023 je usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, vendar večji del energetskih podpornih ukrepov ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (13), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,7 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 1,2 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil popolno postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 1,1 % BDP. |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti subvencije za elektroenergetska in plinska podjetja, ukrepe za nadzor nad splošnimi sistemskimi pristojbinami v sektorju plina, znižanje stopnje DDV za plin in znižanje prispevkov za socialno varnost za delavce pod določenim dohodkovnim pragom, ter nove ukrepe, kot je dodatek za ogrevanje za vsa gospodinjstva za obdobje od oktobra do decembra 2023. Stroški teh ukrepov so še naprej delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,0 % BDP (12). Večina ukrepov v letu 2023 je usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, vendar večji del energetskih podpornih ukrepov ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (13), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,7 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 1,2 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil popolno postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 1,1 % BDP.

| (20) | Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Italiji priporočil, naj zagotovi preudarno fiskalno politiko v letu 2023, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP (14), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Italija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Italiji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

Svet je v svojem priporočilu z dne 12. julija 2022 Italiji priporočil, naj zagotovi preudarno fiskalno politiko v letu 2023, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP (14), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Italija pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Italiji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 2,6 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 3,2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,9 % BDP. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Napovedani restriktivni učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je v bistvu posledica znižanih stroškov (za 1,5 odstotne točke BDP) podpornih ukrepov (ciljno usmerjenih in neusmerjenih) za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije. Glavni dejavniki rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) so povečanje odhodkov za pokojnine zaradi delne indeksacije z lanskoletno inflacijo (15) in nedavno sprejeto nadaljnje zmanjšanje davčnega primeža stroškov dela za osebe z nizkimi in srednjimi dohodki. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 1,4 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi na fiskalno naravnanost imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke (16). Zato Italija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so naložbe v železniško omrežje, energijo iz obnovljivih virov, vodik, električna omrežja, trajnostno mobilnost ter varstvo zemljišč in vodnih virov, pa tudi naložbe, povezane z infrastrukturo v oblaku za javno upravo, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. Glede na uničujoče poplave, ki so prizadele Italijo maja 2023, se bodo stroški neposredne nujne pomoči v zvezi s temi poplavami upoštevali pri naknadnih ocenah skladnosti ter se bodo načeloma šteli za enkratne in začasne ukrepe (17). |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 2,6 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 3,2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,9 % BDP. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Napovedani restriktivni učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je v bistvu posledica znižanih stroškov (za 1,5 odstotne točke BDP) podpornih ukrepov (ciljno usmerjenih in neusmerjenih) za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije. Glavni dejavniki rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) so povečanje odhodkov za pokojnine zaradi delne indeksacije z lanskoletno inflacijo (15) in nedavno sprejeto nadaljnje zmanjšanje davčnega primeža stroškov dela za osebe z nizkimi in srednjimi dohodki. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 1,4 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi na fiskalno naravnanost imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke (16). Zato Italija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so naložbe v železniško omrežje, energijo iz obnovljivih virov, vodik, električna omrežja, trajnostno mobilnost ter varstvo zemljišč in vodnih virov, pa tudi naložbe, povezane z infrastrukturo v oblaku za javno upravo, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. Glede na uničujoče poplave, ki so prizadele Italijo maja 2023, se bodo stroški neposredne nujne pomoči v zvezi s temi poplavami upoštevali pri naknadnih ocenah skladnosti ter se bodo načeloma šteli za enkratne in začasne ukrepe (17).

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 3,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica zmanjšanja odhodkov za vmesno potrošnjo ter za davčne dobropise za elektroenergetska in plinska podjetja. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 141,4 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,7 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023, čeprav spomladanska napoved Komisije 2023 ne vključuje načrtovanih ukrepov, ki naj bi povečali primanjkljaj, v višini 0,2 % BDP, za katere podrobnosti še niso znane. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 140,3 % BDP konec leta 2024. Razlika je posledica višje nominalne rasti BDP v napovedi Komisije. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 3,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica zmanjšanja odhodkov za vmesno potrošnjo ter za davčne dobropise za elektroenergetska in plinska podjetja. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 141,4 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,7 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023, čeprav spomladanska napoved Komisije 2023 ne vključuje načrtovanih ukrepov, ki naj bi povečali primanjkljaj, v višini 0,2 % BDP, za katere podrobnosti še niso znane. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 140,3 % BDP konec leta 2024. Razlika je posledica višje nominalne rasti BDP v napovedi Komisije.

| (23) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(23)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (18). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,7 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov v letu 2024 ne bi smela preseči 1,3 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,0 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do nižje rasti neto primarnih odhodkov, kot pa je priporočeno za leto 2024. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (18). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,7 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov v letu 2024 ne bi smela preseči 1,3 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,0 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do nižje rasti neto primarnih odhodkov, kot pa je priporočeno za leto 2024.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 0,8 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Glede na uničujoče poplave, ki so prizadele Italijo maja 2023, se bodo stroški neposredne nujne pomoči v zvezi s temi poplavami upoštevali pri naknadnih ocenah skladnosti ter se bodo načeloma šteli za enkratne in začasne ukrepe. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 0,8 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Glede na uničujoče poplave, ki so prizadele Italijo maja 2023, se bodo stroški neposredne nujne pomoči v zvezi s temi poplavami upoštevali pri naknadnih ocenah skladnosti ter se bodo načeloma šteli za enkratne in začasne ukrepe.

| (26) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale z 3,3 % BDP v letu 2023 na 3,8 % BDP v letu 2024. Večje naložbe odražajo večje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, tudi prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo reformo zakonika o javnem naročanju, ki je tudi del načrta za okrevanje in odpornost, ter davčnega sistema, vključeno v izvedbeni zakon iz marca 2023 (v nadaljnjem besedilu: izvedbeni zakon o davčni reformi). |
| --- | --- |

(26)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale z 3,3 % BDP v letu 2023 na 3,8 % BDP v letu 2024. Večje naložbe odražajo večje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, tudi prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo reformo zakonika o javnem naročanju, ki je tudi del načrta za okrevanje in odpornost, ter davčnega sistema, vključeno v izvedbeni zakon iz marca 2023 (v nadaljnjem besedilu: izvedbeni zakon o davčni reformi).

| (27) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 3,0 % BDP v letu 2025 in na 2,5 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj torej od leta 2025 ne bi presegel 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 141,4 % konec leta 2024 na 140,4 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(27)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 3,0 % BDP v letu 2025 in na 2,5 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj torej od leta 2025 ne bi presegel 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 141,4 % konec leta 2024 na 140,4 % do konca leta 2026.

| (28) | Davčni primež stroškov dela v Italiji je kljub znižanju dohodnine v letu 2022 ostal visok na vseh ravneh dohodka v primerjavi z drugimi državami članicami. Poleg tega razširitev pavšalne ureditve na samozaposlene vzbuja pomisleke glede pravičnosti in učinkovitosti davčnega sistema. Z uvedbo nove pavšalne ureditve za povišanje zaslužkov za leto 2023 se je tudi povečala zapletenost. Vlada je marca 2023 sprejela nov izvedbeni zakon za splošno reformo davčnega sistema (izvedbeni zakon o davčni reformi), s čimer naj bi bile odpravljene nekatere dolgotrajne pomanjkljivosti, med drugim tudi z znižanjem davkov na delo ter racionalizacijo davčnih odhodkov in davkov od dohodkov pravnih oseb. Pri izvajanju te reforme je bistveno ohraniti progresivnost davčnega sistema, zmanjšati zapletenost, povečati spodbude za delo, okrepiti izpolnjevanje davčnih obveznosti in zagotoviti proračunsko nevtralnost. V zvezi s tem obstaja možnost povišanja prihodkov iz drugih virov, ki manj škodujejo rasti, kot so nepremičnine, DDV in dovoljenja za uporabo obalnih virov v državni lasti, da se zmanjša davčna obremenitev dela na proračunsko nevtralen način. Izboljšati bi bilo mogoče zasnovo okoljskih davkov, ki kljub razmeroma visokim prihodkom ne spodbuja v zadostni meri prehoda na čistejše tehnologije, med drugim tudi zaradi obsežne uporabe okolju škodljivih subvencij. Poleg tega je pomembno obravnavati dolgoletni izziv, ki ni vključen v izvedbeni zakon o davčni reformi, in sicer gre za večinoma zastarele katastrske vrednosti, ki so podlaga za izračun davka na nepremičnine. |
| --- | --- |

(28)

Davčni primež stroškov dela v Italiji je kljub znižanju dohodnine v letu 2022 ostal visok na vseh ravneh dohodka v primerjavi z drugimi državami članicami. Poleg tega razširitev pavšalne ureditve na samozaposlene vzbuja pomisleke glede pravičnosti in učinkovitosti davčnega sistema. Z uvedbo nove pavšalne ureditve za povišanje zaslužkov za leto 2023 se je tudi povečala zapletenost. Vlada je marca 2023 sprejela nov izvedbeni zakon za splošno reformo davčnega sistema (izvedbeni zakon o davčni reformi), s čimer naj bi bile odpravljene nekatere dolgotrajne pomanjkljivosti, med drugim tudi z znižanjem davkov na delo ter racionalizacijo davčnih odhodkov in davkov od dohodkov pravnih oseb. Pri izvajanju te reforme je bistveno ohraniti progresivnost davčnega sistema, zmanjšati zapletenost, povečati spodbude za delo, okrepiti izpolnjevanje davčnih obveznosti in zagotoviti proračunsko nevtralnost. V zvezi s tem obstaja možnost povišanja prihodkov iz drugih virov, ki manj škodujejo rasti, kot so nepremičnine, DDV in dovoljenja za uporabo obalnih virov v državni lasti, da se zmanjša davčna obremenitev dela na proračunsko nevtralen način. Izboljšati bi bilo mogoče zasnovo okoljskih davkov, ki kljub razmeroma visokim prihodkom ne spodbuja v zadostni meri prehoda na čistejše tehnologije, med drugim tudi zaradi obsežne uporabe okolju škodljivih subvencij. Poleg tega je pomembno obravnavati dolgoletni izziv, ki ni vključen v izvedbeni zakon o davčni reformi, in sicer gre za večinoma zastarele katastrske vrednosti, ki so podlaga za izračun davka na nepremičnine.

| (29) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Italijanski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, vendar z vedno večjim tveganjem zamud. Italija je predložila tri zahtevke za plačilo, ki ustrezajo 151 mejnikom in ciljem iz načrta, skupno izplačilo pa je znašalo 42 milijard EUR (znesek ustreza prvima dvema zahtevkoma za plačilo, medtem ko se tretji še ocenjuje). Hitro nadaljevanje izvajanja načrta za okrevanje in odpornost ter pogajanj o njegovi spremembi je bistveno zaradi začasne narave mehanizma, ki bo deloval do leta 2026. Pomembno je, da Italija poveča upravno zmogljivost, zlasti na podnacionalni ravni, in tako še naprej izpolnjuje zaveze iz načrta za okrevanje in odpornost, pri čemer ostaja učinkovit in v celoti delujoč okvir upravljanja ključnega pomena za nemoteno in pravočasno izvajanje navedenega načrta. Še naprej je zelo pomembno, da se zgodaj opredelijo morebitne zamude in težave pri izvajanju ter da se sprejmejo pravočasni ukrepi za njihovo odpravo. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Italija 31. marca 2023 izrazila namero, da bo zaprosila za dodatno podporo v obliki posojila v okviru mehanizma. Pogajanja o dodatku in poglavju REPowerEU potekajo, čeprav Italija ni predložila nobenega uradnega predloga. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Italije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Italijanski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, vendar z vedno večjim tveganjem zamud. Italija je predložila tri zahtevke za plačilo, ki ustrezajo 151 mejnikom in ciljem iz načrta, skupno izplačilo pa je znašalo 42 milijard EUR (znesek ustreza prvima dvema zahtevkoma za plačilo, medtem ko se tretji še ocenjuje). Hitro nadaljevanje izvajanja načrta za okrevanje in odpornost ter pogajanj o njegovi spremembi je bistveno zaradi začasne narave mehanizma, ki bo deloval do leta 2026. Pomembno je, da Italija poveča upravno zmogljivost, zlasti na podnacionalni ravni, in tako še naprej izpolnjuje zaveze iz načrta za okrevanje in odpornost, pri čemer ostaja učinkovit in v celoti delujoč okvir upravljanja ključnega pomena za nemoteno in pravočasno izvajanje navedenega načrta. Še naprej je zelo pomembno, da se zgodaj opredelijo morebitne zamude in težave pri izvajanju ter da se sprejmejo pravočasni ukrepi za njihovo odpravo. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Italija 31. marca 2023 izrazila namero, da bo zaprosila za dodatno podporo v obliki posojila v okviru mehanizma. Pogajanja o dodatku in poglavju REPowerEU potekajo, čeprav Italija ni predložila nobenega uradnega predloga. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Italije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (30) | Komisija je večino programskih dokumentov Italije za kohezijsko politiko odobrila leta 2022, enega pa leta 2023. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Italiji. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je večino programskih dokumentov Italije za kohezijsko politiko odobrila leta 2022, enega pa leta 2023. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Italiji.

| (31) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Italija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z energetsko politiko in zelenim prehodom, zlasti v zvezi z uporabo obnovljivih virov energije, prenosom plina, energetsko učinkovitostjo, zagotavljanjem in pridobivanjem zelenih spretnosti ter trajnostno mobilnostjo. |
| --- | --- |

(31)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Italija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z energetsko politiko in zelenim prehodom, zlasti v zvezi z uporabo obnovljivih virov energije, prenosom plina, energetsko učinkovitostjo, zagotavljanjem in pridobivanjem zelenih spretnosti ter trajnostno mobilnostjo.

| (32) | Zmogljivost za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov se je v zadnjem letu zelo počasi povečevala, delež fosilnih goriv v mešanici energijskih virov pa ostaja znaten. Da bi Italija pospešila uporabo obnovljivih virov energije, je sprejela nekatere spremembe obstoječega okvira, ki ureja postopke za izdajo dovoljenj in odobritev za obnovljive vire energije. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za zagotovitev skladnosti med upravnim in zakonodajnim okvirom na nacionalni in podnacionalni ravni ter njunega pomena za najsodobnejšo energetsko tehnologijo. Vse povezane norme bi bilo mogoče na primer združiti v enotno besedilo (Testo unico), hkrati pa bi bilo treba posodobiti smernice, ki jih podnacionalni organi upoštevajo pri ocenjevanju projektov. Poleg tega so potrebne nadaljnje naložbe za nadgradnjo nacionalnega omrežja in izgradnjo povezav med celino, Sicilijo in Sardinijo, da se omogoči pričakovana večja proizvodna zmogljivost in absorbira s tem povezano povečanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(32)

Zmogljivost za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov se je v zadnjem letu zelo počasi povečevala, delež fosilnih goriv v mešanici energijskih virov pa ostaja znaten. Da bi Italija pospešila uporabo obnovljivih virov energije, je sprejela nekatere spremembe obstoječega okvira, ki ureja postopke za izdajo dovoljenj in odobritev za obnovljive vire energije. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za zagotovitev skladnosti med upravnim in zakonodajnim okvirom na nacionalni in podnacionalni ravni ter njunega pomena za najsodobnejšo energetsko tehnologijo. Vse povezane norme bi bilo mogoče na primer združiti v enotno besedilo (Testo unico), hkrati pa bi bilo treba posodobiti smernice, ki jih podnacionalni organi upoštevajo pri ocenjevanju projektov. Poleg tega so potrebne nadaljnje naložbe za nadgradnjo nacionalnega omrežja in izgradnjo povezav med celino, Sicilijo in Sardinijo, da se omogoči pričakovana večja proizvodna zmogljivost in absorbira s tem povezano povečanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov.

| (33) | Še vedno obstajajo ozka grla v plinskem omrežju. Italija s partnerji v severni Afriki razpravlja o naložbah za povečanje uvoznih zmogljivosti obstoječih cevovodov in povezovalnih plinovodov. To bi pripomoglo k diverzifikaciji uvoza in s tem okrepilo zanesljivost oskrbe. Vendar so potrebne nadaljnje naložbe za odpravo ozkih grl v obstoječem domačem omrežju, ki nima prenosnih zmogljivosti za distribucijo novega dovoda plina z juga na sever države. Naložbe v infrastrukturo za fosilna goriva morajo biti omejene na nujno potrebne in zasnovane tako, da bodo kos izzivom prihodnosti, da se prepreči vezanost na tehnologije, ki niso skladne s podnebnimi cilji, ali povišanje stroškov energetskega prehoda. |
| --- | --- |

(33)

Še vedno obstajajo ozka grla v plinskem omrežju. Italija s partnerji v severni Afriki razpravlja o naložbah za povečanje uvoznih zmogljivosti obstoječih cevovodov in povezovalnih plinovodov. To bi pripomoglo k diverzifikaciji uvoza in s tem okrepilo zanesljivost oskrbe. Vendar so potrebne nadaljnje naložbe za odpravo ozkih grl v obstoječem domačem omrežju, ki nima prenosnih zmogljivosti za distribucijo novega dovoda plina z juga na sever države. Naložbe v infrastrukturo za fosilna goriva morajo biti omejene na nujno potrebne in zasnovane tako, da bodo kos izzivom prihodnosti, da se prepreči vezanost na tehnologije, ki niso skladne s podnebnimi cilji, ali povišanje stroškov energetskega prehoda.

| (34) | Poraba zemeljskega plina v Italiji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 19 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (19). Italija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (20). Ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb morajo biti ciljno usmerjeni. Italijanski stavbni fond ima velik potencial za energetsko učinkovitost, zlasti kar zadeva velik delež starih in energetsko intenzivnih stavb. Obstoječe ukrepe iz načrta za okrevanje in odpornost bi bilo mogoče dopolniti z ukrepi, kot so ciljno usmerjeni sistemi spodbud, da se poveča energetska učinkovitost v najmanj učinkovitih stavbah, vključno s poslovnimi stavbami in javnimi stanovanji, hkrati pa bi bilo treba zagotoviti, da imajo ranljiva gospodinjstva koristi od teh ukrepov, in preprečiti regresivne učinke. Ti ukrepi bi koristili zlasti malim, srednjim in mikro podjetjem, ki pogosto nimajo tehničnih in finančnih zmogljivosti za izboljšanje svoje energetske učinkovitosti. Isti ukrepi bi prispevali tudi k zmanjšanju energetske revščine, ki bi se lahko nadalje obravnavala z drugimi ukrepi, na primer prek točk „vse na enem mestu“, ki bi zagotavljale prilagojene storitve za varčevanje z energijo. K povečanju energetske učinkovitosti bi prispeval tudi večji tržni nadzor okoljsko primerne zasnove in označevanja z energijskimi nalepkami. |
| --- | --- |

(34)

Poraba zemeljskega plina v Italiji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 19 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v zadnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (19). Italija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (20). Ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb morajo biti ciljno usmerjeni. Italijanski stavbni fond ima velik potencial za energetsko učinkovitost, zlasti kar zadeva velik delež starih in energetsko intenzivnih stavb. Obstoječe ukrepe iz načrta za okrevanje in odpornost bi bilo mogoče dopolniti z ukrepi, kot so ciljno usmerjeni sistemi spodbud, da se poveča energetska učinkovitost v najmanj učinkovitih stavbah, vključno s poslovnimi stavbami in javnimi stanovanji, hkrati pa bi bilo treba zagotoviti, da imajo ranljiva gospodinjstva koristi od teh ukrepov, in preprečiti regresivne učinke. Ti ukrepi bi koristili zlasti malim, srednjim in mikro podjetjem, ki pogosto nimajo tehničnih in finančnih zmogljivosti za izboljšanje svoje energetske učinkovitosti. Isti ukrepi bi prispevali tudi k zmanjšanju energetske revščine, ki bi se lahko nadalje obravnavala z drugimi ukrepi, na primer prek točk „vse na enem mestu“, ki bi zagotavljale prilagojene storitve za varčevanje z energijo. K povečanju energetske učinkovitosti bi prispeval tudi večji tržni nadzor okoljsko primerne zasnove in označevanja z energijskimi nalepkami.

| (35) | Infrastrukturne vrzeli in okolju škodljive subvencije, vključno s cestnim prometom, so še vedno precejšnje in odvračajo od prehoda na bolj trajnostne rešitve za promet. Povprečno število polnilnih mest je na primer še vedno pod povprečjem Unije. Okolju škodljive subvencije vključujejo pavšalno obdavčitev službenih avtomobilov za zasebno uporabo in povračilo trošarine za dizelsko gorivo, ki se uporablja v tovornem prometu. Nadaljnja prizadevanja za uvedbo polnilnih postaj in odpravo teh subvencij so ključna za utrditev trga brezemisijskih vozil. |
| --- | --- |

(35)

Infrastrukturne vrzeli in okolju škodljive subvencije, vključno s cestnim prometom, so še vedno precejšnje in odvračajo od prehoda na bolj trajnostne rešitve za promet. Povprečno število polnilnih mest je na primer še vedno pod povprečjem Unije. Okolju škodljive subvencije vključujejo pavšalno obdavčitev službenih avtomobilov za zasebno uporabo in povračilo trošarine za dizelsko gorivo, ki se uporablja v tovornem prometu. Nadaljnja prizadevanja za uvedbo polnilnih postaj in odpravo teh subvencij so ključna za utrditev trga brezemisijskih vozil.

| (36) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, namestitvijo in vzdrževanjem ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. V Italiji primanjkuje poklicev, ki zahtevajo visoko ali nizko usposobljene delavce ter so ključni za zeleni prehod. Hkrati podpora za usposabljanje pogosto ne doseže delavcev, za katere je najbolj verjetno, da bo nanje vplival zeleni prehod. Pomanjkanje spretnosti za zeleni prehod v javnem sektorju, zlasti na lokalni ravni, prav tako omejuje zelene naložbe. Italija se sooča z velikimi regionalnimi razlikami, ki bi se lahko še povečale, če lokalni trgi dela ne bodo mogli izkoristiti priložnosti zelenega prehoda. Poleg tega bi bilo spodbujanje spretnosti za zeleni prehod, med drugim tudi za trajnostno upravljanje tal, ključno v boju proti posledicam podnebnih sprememb, zlasti hujšim poplavam in trajnim sušam. |
| --- | --- |

(36)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, namestitvijo in vzdrževanjem ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. V Italiji primanjkuje poklicev, ki zahtevajo visoko ali nizko usposobljene delavce ter so ključni za zeleni prehod. Hkrati podpora za usposabljanje pogosto ne doseže delavcev, za katere je najbolj verjetno, da bo nanje vplival zeleni prehod. Pomanjkanje spretnosti za zeleni prehod v javnem sektorju, zlasti na lokalni ravni, prav tako omejuje zelene naložbe. Italija se sooča z velikimi regionalnimi razlikami, ki bi se lahko še povečale, če lokalni trgi dela ne bodo mogli izkoristiti priložnosti zelenega prehoda. Poleg tega bi bilo spodbujanje spretnosti za zeleni prehod, med drugim tudi za trajnostno upravljanje tal, ključno v boju proti posledicam podnebnih sprememb, zlasti hujšim poplavam in trajnim sušam.

| (37) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(37)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (38) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Italijo, priporočila 1, 2 in 3 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in četrtega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023. |
| --- | --- |

(38)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Italijo, priporočila 1, 2 in 3 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in četrtega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023.

| (39) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene cene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z visokim javnim dolgom in šibko rastjo produktivnosti. Priporočilo 2 prispeva k obravnavanju priporočila 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 38 – |
| --- | --- |

(39)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene cene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z visokim javnim dolgom in šibko rastjo produktivnosti. Priporočilo 2 prispeva k obravnavanju priporočila 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 38 –

PRIPOROČA, da Italija v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 1,3 % (22);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo izboljšanje produktivnost in povečanje trajnostne rasti, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

sprejme in ustrezno izvaja pooblastilni zakon o davčni reformi, pri čemer ohrani progresivnost davčnega sistema in poveča pravičnost, zlasti z racionalizacijo in zmanjšanjem davčnih odhodkov, vključno z DDV in okolju škodljivimi subvencijami, ter zmanjšanjem zapletenosti davčnega zakonika, da bi dodatno zmanjšala obdavčitev dela in povečala učinkovitosti davčnega sistema; uskladi katastrske vrednosti s trenutnimi tržnimi vrednostmi;

2.

zagotovi učinkovito upravljanje in poveča upravno zmogljivost, zlasti na podnacionalni ravni, da bi se omogočilo nadaljnje hitro in dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost; hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

zmanjša odvisnost od fosilnih goriv; racionalizira postopke za izdajo dovoljenj, da bi pospešila proizvodnjo dodatne energije iz obnovljivih virov, in razvije elektroenergetske povezave za njeno absorpcijo; poveča zmogljivost za notranji prenos plina, da bi diverzificirala uvoz energije in okrepila zanesljivost oskrbe; poveča energetsko učinkovitost v stanovanjskem in podjetniškem sektorju, med drugim tudi z bolj ciljno usmerjenimi shemami spodbud, ter obravnava zlasti najranljivejša gospodinjstva in najmanj učinkovite stavbe; spodbuja trajnostno mobilnost, med drugim tudi z odpravo okolju škodljivih subvencij in pospešitvijo uvedbe polnilnih postaj; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10160/21 INIT; ST 10160/21 ADD 1; ST 10160/21 ADD 1 REV 1; ST 10160/21 ADD 1 REV 2; ST 10160/21 ADD 1 REV 2 COR 1.

6

(7)  Nova statistična obravnava je pomenila popravek primanjkljaja navzgor za 1,8 odstotne točke BDP v letu 2021. Ocenjuje se, da so davčni dobropisi, povezani z novo statistično obravnavo, v letu 2022 privedli do povečanja primanjkljaja za 2,6 odstotne točke BDP.

7

(8)  Uredba Sveta (EU) 2022/1854 z dne 6. oktobra 2022 o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije (UL L 261 I, 7.10.2022, str. 1).

8

(9)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 53).

9

(10)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

10

(11)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP. To je mogoče pojasniti s povečanjem odhodkov, povezanih z davčnimi dobropisi za prenovo stavb, ki so prikazani kot kapitalski transfer.

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 96).

13

(14)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Italije nominalno ocenjena na 6,4 %.

14

(15)  Zakon št. 197/2022 določa delno revizijo mehanizma indeksacije pokojnin za obdobje 2023–2024, s katero se je omejil učinek inflacije na proračunske projekcije.

15

(16)  Učinek drugih nacionalno financiranih naložb v osnovna sredstva naj bi bil restriktiven, in sicer naj bi znašal 2,3 odstotne točke BDP. To je mogoče pojasniti s pričakovanim zmanjšanjem porabe za davčne dobropise za prenovo stavb.

16

(17)  Za opredelitev enkratnega ukrepa glej poročilo Evropske komisije o javnih financah v EMU 2015.

17

(18)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

18

(19)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

19

(20)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

20

(21)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

21

(22)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,7 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

22

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/116 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/116

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2023

(2023/C 312/13)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Ciper opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato bi bilo treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Cipra za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja, ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Ciper opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato bi bilo treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Cipra za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja, ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Ciper je 17. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložil nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 28. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Ciper (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Ciper zadovoljivo izpolnil ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Ciper je 17. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložil nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 28. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Ciper (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Ciper zadovoljivo izpolnil ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Ciper je 9. maja 2023 predložil nacionalni reformni program za leto 2023, 2. maja 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Cipra o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Ciper je 9. maja 2023 predložil nacionalni reformni program za leto 2023, 2. maja 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Cipra o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Ciper za leto 2023. V njem je ocenila napredek Cipra pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Cipru. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Cipra pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Ciper za leto 2023. V njem je ocenila napredek Cipra pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Cipru. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Cipra pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Ciper opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Cipru obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti, povezane z zasebnim, javnim in zunanjim dolgom, so se na splošno zmanjšale, vendar so še vedno zaskrbljujoče. Visoki dolgovi, vključno z nedonosnimi posojili, so se znatno zmanjšali in pričakuje se, da se bodo zmanjševali še naprej, medtem ko primanjkljaji na tekočem računu ostajajo težava. Zasebni dolg se zmanjšuje od leta 2015, razen v letu 2020 v času krize zaradi COVID-19, in naj bi se v letih 2023 in 2024 še naprej zmanjševal ob podpori nominalne rasti BDP. Vendar bi višje obrestne mere lahko povzročile pritisk na servisiranje dolga, saj prevladujejo posojila s spremenljivo obrestno mero. Na stanje zasebnega in zunanjega dolga vpliva prisotnost subjektov s posebnim namenom na Cipru, ki dvigujejo ravni dolga, vendar predstavljajo omejeno tveganje za gospodarstvo. Nedonosna posojila pri bankah so se v zadnjih letih močno zmanjšala zaradi njihove prodaje, odpisov, odplačil denarnih sredstev, sanacije in konverzije dolga v lastniški delež. Javni dolg se stalno zmanjšuje in je padel pod raven pred pandemijo, v letih 2023 in 2024 pa naj bi se še zmanjšal. Kljub okrevanju turizma se je velik primanjkljaj na tekočem računu v letu 2022 še povečal, kar odraža močno domače povpraševanje in visoke cene energije, sicer naj bi se v letih 2023 in 2024 nekoliko zmanjšal, vendar naj bi ostal velik. Odziv politike je bil ugoden. Več ukrepov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, naj bi prispevalo k diverzifikaciji gospodarstva, podprlo rast izvoza in ublažilo prekomerno odvisnost od uvoza nafte. V okviru načrta za okrevanje in odpornost je bil sredi leta 2022 sprejet sveženj sprememb zakonov o podjetjih, ki pridobivajo kredite, in skrbnikih kreditov, da bi se izboljšalo njihovo delovno okolje in podprlo zmanjšanje obsega nedonosnih posojil. Po več podaljšanjih se je začasna ustavitev postopkov izvršbe končala februarja letos. Učinkovit okvir za postopke izvršbe je ključnega pomena za spodbujanje posojilojemalcev k sodelovanju pri prestrukturiranju posojil, za dodatno zmanjšanje obsega nedonosnih posojil v gospodarstvu, za prispevanje k manjši zasebni zadolženosti in za izboljšanje plačilne discipline. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Ciper opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Cipru obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti, povezane z zasebnim, javnim in zunanjim dolgom, so se na splošno zmanjšale, vendar so še vedno zaskrbljujoče. Visoki dolgovi, vključno z nedonosnimi posojili, so se znatno zmanjšali in pričakuje se, da se bodo zmanjševali še naprej, medtem ko primanjkljaji na tekočem računu ostajajo težava. Zasebni dolg se zmanjšuje od leta 2015, razen v letu 2020 v času krize zaradi COVID-19, in naj bi se v letih 2023 in 2024 še naprej zmanjševal ob podpori nominalne rasti BDP. Vendar bi višje obrestne mere lahko povzročile pritisk na servisiranje dolga, saj prevladujejo posojila s spremenljivo obrestno mero. Na stanje zasebnega in zunanjega dolga vpliva prisotnost subjektov s posebnim namenom na Cipru, ki dvigujejo ravni dolga, vendar predstavljajo omejeno tveganje za gospodarstvo. Nedonosna posojila pri bankah so se v zadnjih letih močno zmanjšala zaradi njihove prodaje, odpisov, odplačil denarnih sredstev, sanacije in konverzije dolga v lastniški delež. Javni dolg se stalno zmanjšuje in je padel pod raven pred pandemijo, v letih 2023 in 2024 pa naj bi se še zmanjšal. Kljub okrevanju turizma se je velik primanjkljaj na tekočem računu v letu 2022 še povečal, kar odraža močno domače povpraševanje in visoke cene energije, sicer naj bi se v letih 2023 in 2024 nekoliko zmanjšal, vendar naj bi ostal velik. Odziv politike je bil ugoden. Več ukrepov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, naj bi prispevalo k diverzifikaciji gospodarstva, podprlo rast izvoza in ublažilo prekomerno odvisnost od uvoza nafte. V okviru načrta za okrevanje in odpornost je bil sredi leta 2022 sprejet sveženj sprememb zakonov o podjetjih, ki pridobivajo kredite, in skrbnikih kreditov, da bi se izboljšalo njihovo delovno okolje in podprlo zmanjšanje obsega nedonosnih posojil. Po več podaljšanjih se je začasna ustavitev postopkov izvršbe končala februarja letos. Učinkovit okvir za postopke izvršbe je ključnega pomena za spodbujanje posojilojemalcev k sodelovanju pri prestrukturiranju posojil, za dodatno zmanjšanje obsega nedonosnih posojil v gospodarstvu, za prispevanje k manjši zasebni zadolženosti in za izboljšanje plačilne discipline.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država na Cipru izboljšal, in sicer je s primanjkljaja v višini 2,0 % BDP v letu 2021 prešel na presežek v višini 2,1 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal s 101,2 % BDP konec leta 2021 na 86,5 % konec leta 2022. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država na Cipru izboljšal, in sicer je s primanjkljaja v višini 2,0 % BDP v letu 2021 prešel na presežek v višini 2,1 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal s 101,2 % BDP konec leta 2021 na 86,5 % konec leta 2022.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje trošarine za gorivo (bencin in dizelsko gorivo za 7 centov na liter ter gorivo za ogrevanje za 5,37 centa na liter) za vse potrošnike in znižanje stopnje DDV na porabo električne energije v gospodinjstvih z 19 % na 9 % (z dodatnim znižanjem za ranljiva gospodinjstva na 5 %), medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencioniranje povišanja tarif električne energije, ki je zajemalo od 50 % do 100 % povišanja. Za izvajanje tega ukrepa subvencioniranja vlada plačuje ciprskemu organu za električno energijo, ki je v celoti v državni lasti. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške vseh teh ukrepov v letu 2022 na 0,7 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 2,9 % v letu 2021 na 0,3 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje trošarine za gorivo (bencin in dizelsko gorivo za 7 centov na liter ter gorivo za ogrevanje za 5,37 centa na liter) za vse potrošnike in znižanje stopnje DDV na porabo električne energije v gospodinjstvih z 19 % na 9 % (z dodatnim znižanjem za ranljiva gospodinjstva na 5 %), medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencioniranje povišanja tarif električne energije, ki je zajemalo od 50 % do 100 % povišanja. Za izvajanje tega ukrepa subvencioniranja vlada plačuje ciprskemu organu za električno energijo, ki je v celoti v državni lasti. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške vseh teh ukrepov v letu 2022 na 0,7 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 2,9 % v letu 2021 na 0,3 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Ciper v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Ciper v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 nevtralna, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Ciper okrevanje še naprej podpiral z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,4 % BDP (v letu 2021 pa 1,6 % BDP). Zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije v letu 2022, je bilo posledica začetne faze novega programskega obdobja za druge sklade Unije. Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,1 odstotne točke (9). Ciper torej ni ohranil nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) nevtralen učinek na fiskalno naravnanost. Ciper je zato zadostno nadzoroval rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 nevtralna, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Ciper okrevanje še naprej podpiral z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,4 % BDP (v letu 2021 pa 1,6 % BDP). Zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije v letu 2022, je bilo posledica začetne faze novega programskega obdobja za druge sklade Unije. Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,1 odstotne točke (9). Ciper torej ni ohranil nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) nevtralen učinek na fiskalno naravnanost. Ciper je zato zadostno nadzoroval rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023 je ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023 za leto 2023, zatem pa skladen z njo. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 2,8 %, v letu 2024 pa za 3,0 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva šibkejšo realno rast BDP v višini 2,3 % v letu 2023 in 2,7 % v letu 2024, predvsem zaradi manjšega prispevka domačega povpraševanja k rasti. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023 je ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023 za leto 2023, zatem pa skladen z njo. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 2,8 %, v letu 2024 pa za 3,0 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva šibkejšo realno rast BDP v višini 2,3 % v letu 2023 in 2,7 % v letu 2024, predvsem zaradi manjšega prispevka domačega povpraševanja k rasti.

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo presežek sektorja država rahlo zmanjšal z 2,1 % BDP v letu 2022 na 2,0 % BDP v letu 2023. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 86,5 % konec leta 2022 na 81,1 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni presežek v višini 1,8 % BDP. To je v skladu s presežkom, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 80,4 % BDP konec leta 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo presežek sektorja država rahlo zmanjšal z 2,1 % BDP v letu 2022 na 2,0 % BDP v letu 2023. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 86,5 % konec leta 2022 na 81,1 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni presežek v višini 1,8 % BDP. To je v skladu s presežkom, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 80,4 % BDP konec leta 2023.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti znižanje trošarine za gorivo za vse potrošnike in subvencioniranje povišanja tarif električne energije. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,4 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa marsikateri med njimi ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,0 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,1 % BDP v letu 2022). |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti znižanje trošarine za gorivo za vse potrošnike in subvencioniranje povišanja tarif električne energije. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,4 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa marsikateri med njimi ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,0 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,1 % BDP v letu 2022).

| (20) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Cipru priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ciper bi moral biti pripravljen prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Cipru je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Cipru priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ciper bi moral biti pripravljen prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Cipru je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost v letu 2023 pretežno nevtralna (‒ 0,1 % BDP). To sledi nevtralni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (0,0 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,0 % BDP. To vključuje znižanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,1 % BDP. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,8 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi na fiskalno naravnanost imele ekspanziven učinek v višini 0,8 odstotne točke (13). Zato Ciper načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Ciper načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so sistem upravljanja trga za ciprski trg električne energije, gradnja novih energetsko učinkovitih stavb, vključno z novo psihiatrično bolnišnico, izboljšanje energetske učinkovitosti šol ter povečanje zanesljivosti oskrbe z vodo v regijah Nikozija in Larnaka z gradnjo zbiralnika, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(21)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost v letu 2023 pretežno nevtralna (‒ 0,1 % BDP). To sledi nevtralni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (0,0 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,0 % BDP. To vključuje znižanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,1 % BDP. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,8 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa naj bi na fiskalno naravnanost imele ekspanziven učinek v višini 0,8 odstotne točke (13). Zato Ciper načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Ciper načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so sistem upravljanja trga za ciprski trg električne energije, gradnja novih energetsko učinkovitih stavb, vključno z novo psihiatrično bolnišnico, izboljšanje energetske učinkovitosti šol ter povečanje zanesljivosti oskrbe z vodo v regijah Nikozija in Larnaka z gradnjo zbiralnika, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se presežek sektorja država v letu 2024 povečal na 2,3 % BDP. Povečanje v letu 2024 je predvsem posledica povečanja prispevkov za socialno varnost od 1. januarja 2024. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 72,9 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,1 % BDP. To je v skladu s presežkom, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 72,5 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se presežek sektorja država v letu 2024 povečal na 2,3 % BDP. Povečanje v letu 2024 je predvsem posledica povečanja prispevkov za socialno varnost od 1. januarja 2024. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 72,9 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,1 % BDP. To je v skladu s presežkom, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 72,5 % BDP konec leta 2024.

| (23) | V programu stabilnosti je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(23)

V programu stabilnosti je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (24) | V programu namerava Ciper v letu 2023 doseči srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni proračunski saldo v višini 0,0 % BDP, ter ga v preostalem programskem obdobju ohraniti. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi strukturni saldo znašal + 0,9 % BDP v letu 2023 in + 1,3 % BDP v letu 2024, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Preudarna fiskalna politika v letu 2024 bo prispevala tudi k okrepitvi zunanjega položaja. |
| --- | --- |

(24)

V programu namerava Ciper v letu 2023 doseči srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni proračunski saldo v višini 0,0 % BDP, ter ga v preostalem programskem obdobju ohraniti. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi strukturni saldo znašal + 0,9 % BDP v letu 2023 in + 1,3 % BDP v letu 2024, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Preudarna fiskalna politika v letu 2024 bo prispevala tudi k okrepitvi zunanjega položaja.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki (14) v letu 2024 povečali za 3,6 %. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki (14) v letu 2024 povečali za 3,6 %.

| (26) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 3,0 % BDP v letu 2023 na 2,8 % BDP v letu 2024. Manjše naložbe odražajo stalno nominalno raven naložb pri višjem BDP. |
| --- | --- |

(26)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 3,0 % BDP v letu 2023 na 2,8 % BDP v letu 2024. Manjše naložbe odražajo stalno nominalno raven naložb pri višjem BDP.

| (27) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi presežek sektorja država ostal nespremenjen pri 2,3 % BDP v letu 2025 in se povečal na 2,4 % do leta 2026. Saldo sektorja država naj bi torej v programskem obdobju dosegel ustrezno referenčno vrednost iz Pogodbe. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 72,9 % konec leta 2024 na 60,1 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(27)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi presežek sektorja država ostal nespremenjen pri 2,3 % BDP v letu 2025 in se povečal na 2,4 % do leta 2026. Saldo sektorja država naj bi torej v programskem obdobju dosegel ustrezno referenčno vrednost iz Pogodbe. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 72,9 % konec leta 2024 na 60,1 % do konca leta 2026.

| (28) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Načrt Cipra za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav s tveganjem, da bo prišlo do nekaterih zamud. Ciper je predložil en zahtevek za plačilo, ki ustreza 14 mejnikom iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo 85 milijonov EUR. Ciprski načrt za okrevanje in odpornost je razmeroma obsežen in zapleten. Da bi se čim bolj zmanjšalo tveganje za zamude, sta ključnega pomena dobro upravljanje in stalno spremljanje načrta za okrevanje in odpornost. Ciprski načrt za okrevanje in odpornost naj bi bil dopolnjen, da bi vključeval ukrepe REPowerEU in upošteval znižani najvišji finančni prispevek. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Cipra na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Načrt Cipra za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav s tveganjem, da bo prišlo do nekaterih zamud. Ciper je predložil en zahtevek za plačilo, ki ustreza 14 mejnikom iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo 85 milijonov EUR. Ciprski načrt za okrevanje in odpornost je razmeroma obsežen in zapleten. Da bi se čim bolj zmanjšalo tveganje za zamude, sta ključnega pomena dobro upravljanje in stalno spremljanje načrta za okrevanje in odpornost. Ciprski načrt za okrevanje in odpornost naj bi bil dopolnjen, da bi vključeval ukrepe REPowerEU in upošteval znižani najvišji finančni prispevek. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Cipra na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (29) | Komisija je vse programske dokumente Cipra za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Cipru. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je vse programske dokumente Cipra za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Cipru.

| (30) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Ciper sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s poslovnim okoljem, zlasti v zvezi z upravljanjem subjektov v državni lasti, uvedbo obnovljivih virov energije, nadgradnjo in posodobitvijo elektroenergetskega omrežja, energetskimi povezavami, energetsko učinkovitostjo, trajnostnim prometom in spretnostmi, potrebnimi za zeleni prehod. |
| --- | --- |

(30)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Ciper sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s poslovnim okoljem, zlasti v zvezi z upravljanjem subjektov v državni lasti, uvedbo obnovljivih virov energije, nadgradnjo in posodobitvijo elektroenergetskega omrežja, energetskimi povezavami, energetsko učinkovitostjo, trajnostnim prometom in spretnostmi, potrebnimi za zeleni prehod.

| (31) | V sistemu upravljanja obstajajo vrzeli v zvezi z mednarodnimi standardi, na primer smernicami OECD o korporativnem upravljanju subjektov v državni lasti ter naborom orodij Svetovne banke za korporativno upravljanje subjektov v državni lasti. Zlasti bi se z večjo preglednostjo finančne uspešnosti in javnih ciljev ter večjo odgovornostjo zanje povečali učinkovitost in uspešnost subjektov v državni lasti, pa tudi izvajanje dobrih praks, kot je pregleden in na dosežkih temelječ postopek za imenovanja v upravljavske organe tovrstnih subjektov. Trenutno stanje bi se izboljšalo tudi s prenosom funkcije lastništva subjektov v državni lasti s politično usmerjenih resornih ministrstev na namenski osrednji centralni organ ali vsaj z ustanovitvijo centralizirane nadzorne enote na ministrstvu za finance. Izboljšanje upravljanja bi pomagalo zagotoviti, da se pravočasno zaključijo ključni projekti javnih naložb subjektov v državni lasti, kar bi potem olajšalo zeleni in digitalni prehod. Z ukrepanjem v zvezi s subjekti v državni lasti bi upravljanje na Cipru postalo učinkovitejše, trg za lokalna in tuja podjetja pa pravičnejši in preglednejši. To je v skladu s cilji dolgoročne strategije za Ciper in akcijskim načrtom, na katerem ta strategija temelji (v okviru področja pobude za posodobitev polvladnih organizacij in ustvarjanje ustreznih spodbud za inovacije in učinkovitost). Politike za izboljšanje upravljanja subjektov v državni lasti lahko prispevajo tudi k večji učinkovitosti javnega sektorja. Ciper je Mednarodni denarni sklad zaprosil za tehnično pomoč glede upravljanja subjektov v državni lasti. |
| --- | --- |

(31)

V sistemu upravljanja obstajajo vrzeli v zvezi z mednarodnimi standardi, na primer smernicami OECD o korporativnem upravljanju subjektov v državni lasti ter naborom orodij Svetovne banke za korporativno upravljanje subjektov v državni lasti. Zlasti bi se z večjo preglednostjo finančne uspešnosti in javnih ciljev ter večjo odgovornostjo zanje povečali učinkovitost in uspešnost subjektov v državni lasti, pa tudi izvajanje dobrih praks, kot je pregleden in na dosežkih temelječ postopek za imenovanja v upravljavske organe tovrstnih subjektov. Trenutno stanje bi se izboljšalo tudi s prenosom funkcije lastništva subjektov v državni lasti s politično usmerjenih resornih ministrstev na namenski osrednji centralni organ ali vsaj z ustanovitvijo centralizirane nadzorne enote na ministrstvu za finance. Izboljšanje upravljanja bi pomagalo zagotoviti, da se pravočasno zaključijo ključni projekti javnih naložb subjektov v državni lasti, kar bi potem olajšalo zeleni in digitalni prehod. Z ukrepanjem v zvezi s subjekti v državni lasti bi upravljanje na Cipru postalo učinkovitejše, trg za lokalna in tuja podjetja pa pravičnejši in preglednejši. To je v skladu s cilji dolgoročne strategije za Ciper in akcijskim načrtom, na katerem ta strategija temelji (v okviru področja pobude za posodobitev polvladnih organizacij in ustvarjanje ustreznih spodbud za inovacije in učinkovitost). Politike za izboljšanje upravljanja subjektov v državni lasti lahko prispevajo tudi k večji učinkovitosti javnega sektorja. Ciper je Mednarodni denarni sklad zaprosil za tehnično pomoč glede upravljanja subjektov v državni lasti.

| (32) | Polni potencial obnovljivih virov energije na Cipru bi se lahko dodatno izkoristil, zlasti z nadaljnjimi naložbami v nadgradnjo in posodobitev elektroenergetskega omrežja ter obrati za omrežno shranjevanje energije. Ustrezni ekonomski instrumenti za pospešitev uvedbe obnovljivih virov energije so lahko pogodbe o nakupu električne energije in pogodbe na razliko. Ciper trenutno ne uporablja plina, nafta pa predstavlja 83,2 % celotne strukture oskrbe z energijo. Glede na zelo nihajoče cene energije na svetovnih trgih je za vzdržnost ciprskega gospodarstva bistveno, da zmanjša svojo močno odvisnost od nafte, ki jo v celoti uvaža. Za diverzifikacijo oskrbe z energijo in zmanjšanje odvisnosti od uvoza bi bilo koristno, če bi Ciper vzpostavil elektroenergetske povezave, razvijal obnovljive vire energije ter vlagal v novo infrastrukturo in omrežja. Poleg tega bi se lahko razširile in pospešile politike za energetsko učinkovitost, da bi se omejila rast porabe energije. Ukrepi za energetsko učinkovitost naj bi prispevali tudi k odpravljanju energetske revščine, s katero se sooča velik delež prebivalstva (19,4 % leta 2021), po potrebi tudi z uporabo sredstev kohezijske politike. Ciper bi imel koristi od prehoda na trajnostni promet. Trenutno je otok odvisen od zasebnega prevoza, celotni prometni sektor pa je bil leta 2020 odgovoren za 21 % vseh emisij toplogrednih plinov, medtem ko je delež novih registriranih električnih vozil in polnilnih mest na vozilo najnižji v Uniji. Za uskladitev Cipra s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“ je treba okrepiti prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(32)

Polni potencial obnovljivih virov energije na Cipru bi se lahko dodatno izkoristil, zlasti z nadaljnjimi naložbami v nadgradnjo in posodobitev elektroenergetskega omrežja ter obrati za omrežno shranjevanje energije. Ustrezni ekonomski instrumenti za pospešitev uvedbe obnovljivih virov energije so lahko pogodbe o nakupu električne energije in pogodbe na razliko. Ciper trenutno ne uporablja plina, nafta pa predstavlja 83,2 % celotne strukture oskrbe z energijo. Glede na zelo nihajoče cene energije na svetovnih trgih je za vzdržnost ciprskega gospodarstva bistveno, da zmanjša svojo močno odvisnost od nafte, ki jo v celoti uvaža. Za diverzifikacijo oskrbe z energijo in zmanjšanje odvisnosti od uvoza bi bilo koristno, če bi Ciper vzpostavil elektroenergetske povezave, razvijal obnovljive vire energije ter vlagal v novo infrastrukturo in omrežja. Poleg tega bi se lahko razširile in pospešile politike za energetsko učinkovitost, da bi se omejila rast porabe energije. Ukrepi za energetsko učinkovitost naj bi prispevali tudi k odpravljanju energetske revščine, s katero se sooča velik delež prebivalstva (19,4 % leta 2021), po potrebi tudi z uporabo sredstev kohezijske politike. Ciper bi imel koristi od prehoda na trajnostni promet. Trenutno je otok odvisen od zasebnega prevoza, celotni prometni sektor pa je bil leta 2020 odgovoren za 21 % vseh emisij toplogrednih plinov, medtem ko je delež novih registriranih električnih vozil in polnilnih mest na vozilo najnižji v Uniji. Za uskladitev Cipra s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“ je treba okrepiti prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti.

| (33) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Leta 2022 je v več poklicih, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanje za zeleni prehod, primanjkovalo delovne sile, v ključnih sektorjih (na primer gradbeništvu in proizvodnji) pa se je povišala stopnja prostih delovnih mest. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. |
| --- | --- |

(33)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Leta 2022 je v več poklicih, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanje za zeleni prehod, primanjkovalo delovne sile, v ključnih sektorjih (na primer gradbeništvu in proizvodnji) pa se je povišala stopnja prostih delovnih mest. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel.

| (34) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (15) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(34)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (15) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (35) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Ciper, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in četrtega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023. |
| --- | --- |

(35)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Ciper, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in četrtega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023.

| (36) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z visokim zasebnim, javnim in zunanjim dolgom. Priporočilo 2 prispeva k obravnavanju priporočila 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 35 – |
| --- | --- |

(36)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z visokim zasebnim, javnim in zunanjim dolgom. Priporočilo 2 prispeva k obravnavanju priporočila 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 35 –

PRIPOROČA, da Ciper v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

pospeši znižanje zasebnega dolga, med drugim z izvajanjem učinkovitega okvira za postopke izvršbe;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja naložbe in reforme, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, in ohranja preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

2.

pospeši izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, tudi z zagotovitvijo ustrezne upravne zmogljivosti, ter hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začel izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

sprejme ukrepe za izboljšanje upravljanja subjektov v državni lasti v skladu z mednarodnimi standardi;

4.

zmanjša odvisnost od fosilnih goriv in diverzificira oskrbo z energijo; bolje izkoristi vse možnosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter pospeši uvedbo obnovljivih virov energije z ustreznimi ekonomskimi instrumenti in nadaljnjimi naložbami v nadgradnjo in posodobitev elektroenergetskega omrežja, vključno z obrati za shranjevanje energije; pospeši razvoj elektroenergetskih povezav; razširi in pospeši ukrepe za energetsko učinkovitost, med drugim za odpravo energetske revščine; razširi in pospeši prehod na trajnostni promet; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  Dok. ST 10686/2021; dok. ST 10686/2021 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 58).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Ekspanziven učinek drugih nacionalno financiranih naložb v osnovna sredstva je znašal 0,2 odstotne točke BDP.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 104).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Cipra, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 8,2 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

13

(14)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

14

(15)  V skladu s členom 5(2) in členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

15

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/125 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/125

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Latvije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2023

(2023/C 312/14)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Latvijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je 24. februarja 2023 sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Latvije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Latvijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je 24. februarja 2023 sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Latvije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter k obravnavanju specifičnih priporočil za države v zvezi z energijo, izdanih državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter k obravnavanju specifičnih priporočil za države v zvezi z energijo, izdanih državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali srednjeročno ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali srednjeročno ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga ter spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga ter spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Latvija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Latvijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Latvija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi predhodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Latvija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Latvijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Latvija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi predhodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Latvija je 25. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 17. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Latvije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Latvija je 25. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 17. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Latvije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Latvijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Latvije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Latviji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Latvije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Latvijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Latvije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Latviji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Latvije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Latvijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Latviji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti ranljivosti, povezane z zunanjim zadolževanjem in stanovanjskimi nepremičninami, so še naprej zmerne, medtem ko so ranljivosti, povezane s konkurenčnostjo, nezanemarljive, vendar naj bi v bližnji prihodnosti ostale na splošno omejene. Nedavno povečanje primanjkljaja na tekočem računu je bilo precejšnje, vendar naj bi se primanjkljaj precej zmanjšal v letu 2023 in še dodatno v letu 2024. Neto stanje mednarodnih naložb Latvije, ki se je v zadnjem desetletju precej izboljšalo, naj bi na splošno ostalo nespremenjeno. Kljub temu lahko inflacijski pritisk in pritisk na plače, če bosta stalna, poslabšata konkurenčnost Latvije, zlasti ker je osnovna inflacija precej nad povprečjem euroobmočja. Čeprav se je rast cen stanovanjskih nepremičnin nedavno okrepila, se zdi, da cene stanovanjskih nepremičnin niso močno precenjene. Poleg tega se je rast cen stanovanjskih nepremičnin na koncu leta 2022 umirila, hipotekarno kreditiranje je šibko, zadolženost gospodinjstev glede na njihov dohodek pa je omejena in se zmanjšuje. Latvija se sooča s ključnimi strukturnimi gospodarskimi izzivi, povezanimi z zmanjševanjem ponudbe delovne sile, ki je prispevalo k hitri rasti stroškov dela na enoto in lahko srednjeročno poslabša konkurenčnost. Okvir politike je na splošno ugoden, vendar bi lahko dodatna prizadevanja pripomogla k obravnavanju tveganj zaradi ugotovljenih ranljivosti. V zvezi s tem bi bile pomembne politike za zaščito konkurenčnosti, vključno z ukrepi za povečanje ponudbe in kakovosti delovne sile. Skrajšanje postopka za izdajo gradbenih dovoljenj bi pomagalo spodbuditi ponudbo stanovanjskih nepremičnin in izboljšati stanje na zadevnem trgu. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Latvijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Latviji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti ranljivosti, povezane z zunanjim zadolževanjem in stanovanjskimi nepremičninami, so še naprej zmerne, medtem ko so ranljivosti, povezane s konkurenčnostjo, nezanemarljive, vendar naj bi v bližnji prihodnosti ostale na splošno omejene. Nedavno povečanje primanjkljaja na tekočem računu je bilo precejšnje, vendar naj bi se primanjkljaj precej zmanjšal v letu 2023 in še dodatno v letu 2024. Neto stanje mednarodnih naložb Latvije, ki se je v zadnjem desetletju precej izboljšalo, naj bi na splošno ostalo nespremenjeno. Kljub temu lahko inflacijski pritisk in pritisk na plače, če bosta stalna, poslabšata konkurenčnost Latvije, zlasti ker je osnovna inflacija precej nad povprečjem euroobmočja. Čeprav se je rast cen stanovanjskih nepremičnin nedavno okrepila, se zdi, da cene stanovanjskih nepremičnin niso močno precenjene. Poleg tega se je rast cen stanovanjskih nepremičnin na koncu leta 2022 umirila, hipotekarno kreditiranje je šibko, zadolženost gospodinjstev glede na njihov dohodek pa je omejena in se zmanjšuje. Latvija se sooča s ključnimi strukturnimi gospodarskimi izzivi, povezanimi z zmanjševanjem ponudbe delovne sile, ki je prispevalo k hitri rasti stroškov dela na enoto in lahko srednjeročno poslabša konkurenčnost. Okvir politike je na splošno ugoden, vendar bi lahko dodatna prizadevanja pripomogla k obravnavanju tveganj zaradi ugotovljenih ranljivosti. V zvezi s tem bi bile pomembne politike za zaščito konkurenčnosti, vključno z ukrepi za povečanje ponudbe in kakovosti delovne sile. Skrajšanje postopka za izdajo gradbenih dovoljenj bi pomagalo spodbuditi ponudbo stanovanjskih nepremičnin in izboljšati stanje na zadevnem trgu.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Latviji zmanjšal s 7,1 % BDP v letu 2021 na 4,4 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 43,7 % BDP konec leta 2021 padel na 40,8 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Latvije, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Latvija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Latviji zmanjšal s 7,1 % BDP v letu 2021 na 4,4 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 43,7 % BDP konec leta 2021 padel na 40,8 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Latvije, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Latvija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi, ki povečujejo odhodke, vključevali nadomestilo za stroške ogrevanja (na podlagi vira energije, ki se uporablja) in znižanje računov gospodinjstev za električno energijo, mesečne dodatke za ranljiva gospodinjstva in družine z otroki ter zgodnejšo indeksacijo pokojnin, nepovratna sredstva za energetsko intenzivna podjetja ter nadomestilo za zvišanje stroškov električne energije za podjetja. Komisija ocenjuje, da bodo neto proračunski stroški navedenih ukrepov v letu 2022 znašali 1,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,2 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 5,0 % v letu 2021 na 1,2 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi, ki povečujejo odhodke, vključevali nadomestilo za stroške ogrevanja (na podlagi vira energije, ki se uporablja) in znižanje računov gospodinjstev za električno energijo, mesečne dodatke za ranljiva gospodinjstva in družine z otroki ter zgodnejšo indeksacijo pokojnin, nepovratna sredstva za energetsko intenzivna podjetja ter nadomestilo za zvišanje stroškov električne energije za podjetja. Komisija ocenjuje, da bodo neto proračunski stroški navedenih ukrepov v letu 2022 znašali 1,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,2 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 5,0 % v letu 2021 na 1,2 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Latvija v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. Svet je Latviji priporočil tudi, naj obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Latvija v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. Svet je Latviji priporočil tudi, naj obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 nevtralna in je znašala 0,0 % BDP, kar je bilo v razmerah visoke inflacije primerno. Skladno s priporočilom Sveta je Latvija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki se financirajo iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,1 % BDP (v letu 2021 pa 1,3 % BDP). Zaradi omejenih zmogljivosti in zvišanja cen v gradbenem sektorju so se v letu 2022 pojavile zamude pri nekaterih naložbah, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, to pa je povzročilo majhno zmanjšanje odhodkov. Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 1,2 odstotne točke (9). Latvija torej ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke. Latvija je torej nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 nevtralna in je znašala 0,0 % BDP, kar je bilo v razmerah visoke inflacije primerno. Skladno s priporočilom Sveta je Latvija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki se financirajo iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,1 % BDP (v letu 2021 pa 1,3 % BDP). Zaradi omejenih zmogljivosti in zvišanja cen v gradbenem sektorju so se v letu 2022 pojavile zamude pri nekaterih naložbah, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, to pa je povzročilo majhno zmanjšanje odhodkov. Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 1,2 odstotne točke (9). Latvija torej ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke. Latvija je torej nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje previden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 stagniral, v letu 2024 pa zrasel za 2,0 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 je predvidena večja realna rast BDP, in sicer za 1,4 % leta 2023 in 2,8 % leta 2024, kar odraža vključitev novih objav podatkov, ki niso zajeti v program stabilnosti za leto 2023, in sicer revizij podatkov o rasti BDP leta 2022 in hitre ocene za prvo četrtletje 2023, pri čemer je v obeh primerih rast BDP večja od pričakovane. V nominalnem smislu pa je predvidena rast BDP v obeh napovedih podobna, pri čemer je v programu stabilnosti za leto 2023 predvidena 11,7-odstotna rast v letu 2023 in 5,5-odstotna rast v letu 2024, v spomladanski napovedi Komisije pa 10,5-odstotna oziroma 5,6-odstotna rast za navedeni leti. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje previden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 stagniral, v letu 2024 pa zrasel za 2,0 %. Za primerjavo: v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 je predvidena večja realna rast BDP, in sicer za 1,4 % leta 2023 in 2,8 % leta 2024, kar odraža vključitev novih objav podatkov, ki niso zajeti v program stabilnosti za leto 2023, in sicer revizij podatkov o rasti BDP leta 2022 in hitre ocene za prvo četrtletje 2023, pri čemer je v obeh primerih rast BDP večja od pričakovane. V nominalnem smislu pa je predvidena rast BDP v obeh napovedih podobna, pri čemer je v programu stabilnosti za leto 2023 predvidena 11,7-odstotna rast v letu 2023 in 5,5-odstotna rast v letu 2024, v spomladanski napovedi Komisije pa 10,5-odstotna oziroma 5,6-odstotna rast za navedeni leti.

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 4,0 % BDP. Prilagoditev primanjkljaja v letu 2023 odraža predvsem gibanje odhodkov. Postopna odprava večine podpornih ukrepov, povezanih s pandemijo, bo predvidoma prispevala k zmanjšanju primanjkljaja, pavšalni odhodek iz leta 2022 za vzpostavitev nacionalne rezerve plina pa za leto 2023 ni predviden. Ti prihranki se bodo predvidoma delno izravnali z ukrepi na strani odhodkov, vključenimi v proračunski sveženj za leto 2023, kot so zvišanje plač za uslužbence v javni upravi in zdravstveno osebje, višji tekoči odhodki za zdravstvene storitve, znanost, raziskave in visokošolsko izobraževanje ter obsežen sveženj javnih naložb za obrambo in notranjo varnost. Poleg tega je predvidena večja poraba za pokojnine in nadomestila zaradi višjih koeficientov indeksacije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 40,8 % konec leta 2022 na 39,6 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 3,8 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nekoliko večji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 39,8 % BDP konec leta 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 4,0 % BDP. Prilagoditev primanjkljaja v letu 2023 odraža predvsem gibanje odhodkov. Postopna odprava večine podpornih ukrepov, povezanih s pandemijo, bo predvidoma prispevala k zmanjšanju primanjkljaja, pavšalni odhodek iz leta 2022 za vzpostavitev nacionalne rezerve plina pa za leto 2023 ni predviden. Ti prihranki se bodo predvidoma delno izravnali z ukrepi na strani odhodkov, vključenimi v proračunski sveženj za leto 2023, kot so zvišanje plač za uslužbence v javni upravi in zdravstveno osebje, višji tekoči odhodki za zdravstvene storitve, znanost, raziskave in visokošolsko izobraževanje ter obsežen sveženj javnih naložb za obrambo in notranjo varnost. Poleg tega je predvidena večja poraba za pokojnine in nadomestila zaradi višjih koeficientov indeksacije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 40,8 % konec leta 2022 na 39,6 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 3,8 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nekoliko večji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 39,8 % BDP konec leta 2023.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Ti vključujejo predvsem ukrepe, podaljšane od leta 2022. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,0 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,5 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine naj bi se v primerjavi z letom 2022 povišali za 0,1 odstotne točke BDP. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 1,2 % BDP |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Ti vključujejo predvsem ukrepe, podaljšane od leta 2022. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,0 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,5 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine naj bi se v primerjavi z letom 2022 povišali za 0,1 odstotne točke BDP. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 1,2 % BDP

| (20) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Latviji priporočil, naj ukrepa tako, da v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Latvija bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Latviji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Latviji priporočil, naj ukrepa tako, da v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Latvija bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Latviji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 0,9 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi nevtralni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (0,0 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,5 % BDP, v kar je vključeno znižanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,4 % BDP. To vključuje tudi višje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (za 0,1 % BDP). Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov torej ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je posledica ukrepov na strani odhodkov, vključenih v proračunski sveženj za leto 2023, kot so povečanje plač upravnega in zdravstvenega osebja, dodatni tekoči odhodki za financiranje onkologije, znanosti in raziskav, drugi diskrecijski tekoči odhodki za nacionalno upravo ter večja poraba za pokojnine in nadomestila. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 2,2 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 1,0 odstotne točke (13).
  Zato Latvija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, na primer za nakup električnih vozil za javni prevoz, izboljšanje energetske učinkovitosti večstanovanjskih stavb in poslovnih nepremičnin, posodobitev omrežij za prenos in distribucijo električne energije, okrepitev zmogljivosti odzivanja reševalnih služb, centralizacijo digitalnih platform in sistemov za upravljanje v javnem sektorju, razvoj digitalnih spretnosti in digitalizacijo postopkov pri poslovnih dejavnostih, razvoj širokopasovne infrastrukture in spodbujanje digitalizacije v izobraževalnem sektorju. Te javne naložbe se večinoma financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 0,9 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi nevtralni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (0,0 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,5 % BDP, v kar je vključeno znižanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,4 % BDP. To vključuje tudi višje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (za 0,1 % BDP). Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov torej ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je posledica ukrepov na strani odhodkov, vključenih v proračunski sveženj za leto 2023, kot so povečanje plač upravnega in zdravstvenega osebja, dodatni tekoči odhodki za financiranje onkologije, znanosti in raziskav, drugi diskrecijski tekoči odhodki za nacionalno upravo ter večja poraba za pokojnine in nadomestila. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 2,2 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 1,0 odstotne točke (13).

Zato Latvija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, na primer za nakup električnih vozil za javni prevoz, izboljšanje energetske učinkovitosti večstanovanjskih stavb in poslovnih nepremičnin, posodobitev omrežij za prenos in distribucijo električne energije, okrepitev zmogljivosti odzivanja reševalnih služb, centralizacijo digitalnih platform in sistemov za upravljanje v javnem sektorju, razvoj digitalnih spretnosti in digitalizacijo postopkov pri poslovnih dejavnostih, razvoj širokopasovne infrastrukture in spodbujanje digitalizacije v izobraževalnem sektorju. Te javne naložbe se večinoma financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 2,5 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža predvsem postopno odpravo podpornih ukrepov za ublažitev posledic visokih cen energije, neobstoj tekočih odhodkov, povezanih s pandemijo COVID-19, in dejstvo, da se bodo leta 2023 zaključile naložbe za podporo okrevanju po pandemiji. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 nekoliko povečal na 39,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,7 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 40,5 % BDP konec leta 2024, predvsem zaradi nižjega nominalnega BDP. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 2,5 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža predvsem postopno odpravo podpornih ukrepov za ublažitev posledic visokih cen energije, neobstoj tekočih odhodkov, povezanih s pandemijo COVID-19, in dejstvo, da se bodo leta 2023 zaključile naložbe za podporo okrevanju po pandemiji. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 nekoliko povečal na 39,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,7 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 40,5 % BDP konec leta 2024, predvsem zaradi nižjega nominalnega BDP.

| (23) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(23)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 3,0 %, kot je izraženo v tem priporočilu. To bo prispevalo tudi k znižanju osnovne inflacije, ki je precej nad povprečjem euroobmočja in bi lahko, če se bo ustalila, privedla do zmanjšanja konkurenčnosti. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,0 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 3,0 %, kot je izraženo v tem priporočilu. To bo prispevalo tudi k znižanju osnovne inflacije, ki je precej nad povprečjem euroobmočja in bi lahko, če se bo ustalila, privedla do zmanjšanja konkurenčnosti. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,0 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 1,3 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 1,3 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti.

| (26) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale s 5,5 % BDP v letu 2023 na 6,1 % BDP v letu 2024. Višje naložbe odražajo višje nacionalno financirane naložbe in višje naložbe, ki jih financira Unija, tudi prek mehanizma. |
| --- | --- |

(26)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale s 5,5 % BDP v letu 2023 na 6,1 % BDP v letu 2024. Višje naložbe odražajo višje nacionalno financirane naložbe in višje naložbe, ki jih financira Unija, tudi prek mehanizma.

| (27) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 2,2 % BDP v letu 2025 in na 0,7 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj bi se zato v letu 2024 zmanjšal pod 3 % in v programskem obdobju ostal pod 3 %. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 39,7 % konec leta 2024 na 38,9 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(27)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 2,2 % BDP v letu 2025 in na 0,7 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj bi se zato v letu 2024 zmanjšal pod 3 % in v programskem obdobju ostal pod 3 %. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 39,7 % konec leta 2024 na 38,9 % do konca leta 2026.

| (28) | Davčni prihodki Latvije kot delež BDP so precej pod povprečjem Unije. To omejuje zagotavljanje javnih storitev, zlasti na področju zdravstvenega varstva in socialne zaščite. V primerjavi s povprečjem Unije sta kapital in premoženje razmeroma prenizko obdavčena, zato na tem področju obstaja možnost povečanja davčnih prihodkov. Poleg tega so prihodki Latvije od obdavčitve dela kljub razmeroma visokim davčnim stopnjam razmeroma majhni. To kaže, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti in boj proti sivi ekonomiji. Stopnji revščine in neenakosti sta še naprej visoki, zlasti zaradi majhnih odhodkov za socialno zaščito. Ustreznost socialnovarstvene mreže se je izboljšala, vendar je stopnja tveganja revščine ali socialne izključenosti še naprej visoka, zlasti za najranljivejše. Tveganje revščine ali socialne izključenosti v starosti je največje v Uniji (45,9 % v Latviji v primerjavi z 19,5 % v Uniji leta 2021), zelo veliko pa ostaja tudi za invalide (41,2 % v Latviji v primerjavi z 29,7 % v Uniji leta 2021). Dostop do posameznih socialnih storitev na podlagi potreb in kakovost teh storitev še naprej pomenita izziv zaradi pomanjkanja in velike delovne obremenitve socialnih delavcev ter zaradi razlik med občinami. Sistem dolgotrajne oskrbe je razdrobljen, napredek pri prehodu z institucionalne oskrbe na oskrbo na domu in storitve v skupnosti pa omejen. Ustreznost in razpoložljivost socialnih stanovanj sta omejeni zaradi nezadostnega dolgoročnega financiranja. Javnofinančni odhodki za zdravstveno varstvo kot delež BDP so majhni v primerjavi s povprečjem Unije in naj bi se glede na srednjeročne proračunske načrte v skladu s programom stabilnosti za leto 2023 med letoma 2022 in 2026 zmanjšali s 5,6 % na 3,6 % BDP. To je tudi precej manj kot potrebno javno financiranje za zdravstveno varstvo v višini 6 % BDP do leta 2027, kakor je navedeno v latvijskih smernicah za politiko javnega zdravstvenega varstva za obdobje 2021–2027. Zmanjšanje je predvsem posledica postopne odprave začasnih podpornih ukrepov zaradi COVID-19, hkrati pa ni niti načrtov za trajnostno financiranje zdravstvenega varstva. Poleg tega se Latvija spoprijema s pomanjkanjem delovne sile v zdravstvenem sektorju, zlasti medicinskih sester. Zato je pravočasen in enak dostop do zdravstvenega varstva omejen. |
| --- | --- |

(28)

Davčni prihodki Latvije kot delež BDP so precej pod povprečjem Unije. To omejuje zagotavljanje javnih storitev, zlasti na področju zdravstvenega varstva in socialne zaščite. V primerjavi s povprečjem Unije sta kapital in premoženje razmeroma prenizko obdavčena, zato na tem področju obstaja možnost povečanja davčnih prihodkov. Poleg tega so prihodki Latvije od obdavčitve dela kljub razmeroma visokim davčnim stopnjam razmeroma majhni. To kaže, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti in boj proti sivi ekonomiji. Stopnji revščine in neenakosti sta še naprej visoki, zlasti zaradi majhnih odhodkov za socialno zaščito. Ustreznost socialnovarstvene mreže se je izboljšala, vendar je stopnja tveganja revščine ali socialne izključenosti še naprej visoka, zlasti za najranljivejše. Tveganje revščine ali socialne izključenosti v starosti je največje v Uniji (45,9 % v Latviji v primerjavi z 19,5 % v Uniji leta 2021), zelo veliko pa ostaja tudi za invalide (41,2 % v Latviji v primerjavi z 29,7 % v Uniji leta 2021). Dostop do posameznih socialnih storitev na podlagi potreb in kakovost teh storitev še naprej pomenita izziv zaradi pomanjkanja in velike delovne obremenitve socialnih delavcev ter zaradi razlik med občinami. Sistem dolgotrajne oskrbe je razdrobljen, napredek pri prehodu z institucionalne oskrbe na oskrbo na domu in storitve v skupnosti pa omejen. Ustreznost in razpoložljivost socialnih stanovanj sta omejeni zaradi nezadostnega dolgoročnega financiranja. Javnofinančni odhodki za zdravstveno varstvo kot delež BDP so majhni v primerjavi s povprečjem Unije in naj bi se glede na srednjeročne proračunske načrte v skladu s programom stabilnosti za leto 2023 med letoma 2022 in 2026 zmanjšali s 5,6 % na 3,6 % BDP. To je tudi precej manj kot potrebno javno financiranje za zdravstveno varstvo v višini 6 % BDP do leta 2027, kakor je navedeno v latvijskih smernicah za politiko javnega zdravstvenega varstva za obdobje 2021–2027. Zmanjšanje je predvsem posledica postopne odprave začasnih podpornih ukrepov zaradi COVID-19, hkrati pa ni niti načrtov za trajnostno financiranje zdravstvenega varstva. Poleg tega se Latvija spoprijema s pomanjkanjem delovne sile v zdravstvenem sektorju, zlasti medicinskih sester. Zato je pravočasen in enak dostop do zdravstvenega varstva omejen.

| (29) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Latvijski načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Latvija je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza devetim mejnikom in na podlagi katerega je bil izplačan skupno 201 milijon EUR. Zaradi objektivnih okoliščin, povezanih z zvišanjem cen energije in gradbenih materialov ter omejitvami dobavne verige zaradi ruske vojne agresije proti Ukrajini, namerava Latvija predložiti spremembe načrta in dodati novo poglavje REPowerEU za pospešitev razogljičenja gospodarstva in zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Latvije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Latvijski načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Latvija je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza devetim mejnikom in na podlagi katerega je bil izplačan skupno 201 milijon EUR. Zaradi objektivnih okoliščin, povezanih z zvišanjem cen energije in gradbenih materialov ter omejitvami dobavne verige zaradi ruske vojne agresije proti Ukrajini, namerava Latvija predložiti spremembe načrta in dodati novo poglavje REPowerEU za pospešitev razogljičenja gospodarstva in zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Latvije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (30) | Komisija je vse programske dokumente Latvije za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Latviji. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je vse programske dokumente Latvije za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Latviji.

| (31) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Latvija sooča z izzivi, povezanimi z dostopom do financiranja, z energijo in z zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(31)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Latvija sooča z izzivi, povezanimi z dostopom do financiranja, z energijo in z zelenim prehodom.

| (32) | Kreditni tokovi v zasebnem sektorju so leta 2021 znašali 1 % BDP, kar je precej pod stopnjo rasti gospodarstva. To vodi k nadaljnjemu zmanjšanju dolga zasebnega sektorja, ki je med najmanjšimi v Uniji. Ta šibka rast posojil je v določeni meri posledica majhnega povpraševanja, vendar nanjo vpliva tudi več izzivov na strani ponudbe. Zlasti mala in srednja podjetja imajo težave pri pridobivanju posojil. To je delno posledica njihovega večjega kreditnega tveganja, pa tudi posledica visokih stroškov posojil in posledica birokracije. Poleg tega je zaradi slabe likvidnosti sredstev, ki so na voljo za zavarovanje, posebej težko dobiti posojila zunaj regije Riga. To ustvarja veliko oviro za hipotekarna posojila in posojila podjetjem. Prizadevanja politike so bila osredotočena predvsem na podpiranje posojil v kombinaciji z javnimi nepovratnimi sredstvi. Vendar to povzroča znatne stroške za državni proračun in zato ni vzdržen način za spodbujanje posojil. Za zmanjšanje omejitev pri ponudbi posojil je treba na splošno izboljšati preglednost in zaupanje v poslovno okolje, vključno z zmanjšanjem obsega sive ekonomije. Poleg tega bi se z izboljšanjem postopka v primeru insolventnosti, s čimer bi se dosegle visoke stopnje prestrukturiranja podjetij, po možnosti pa tudi višje stopnje izterjave posojil, zmanjšala zaznana tveganja bank in spodbudilo dajanje posojil. Ciljno usmerjene posojilne in jamstvene sheme bi lahko pomagale zmanjšati likvidnostna tveganja, s katerimi se banke soočajo pri sprejemanju zavarovanj na razmeroma nelikvidnih trgih. Sheme javnih posojil za strateško pomembna področja naložb, kot sta zeleni prehod in regionalni razvoj, bi lahko povečale učinkovito konkurenco na bančnem trgu ali zapolnile tržno vrzel, kjer je bančno financiranje predrago ali ni na voljo. Poleg tega javne jamstvene in posojilne sheme ponujajo veliko bolj stroškovno učinkovit način podpore zasebnemu zadolževanju kot sheme nepovratnih sredstev. Poleg tega, da obstajajo ovire za bančno financiranje, je latvijski trg za alternativne vire financiranja tudi premalo razvit in ima potencial za izboljšanje dostopa podjetij do financiranja. |
| --- | --- |

(32)

Kreditni tokovi v zasebnem sektorju so leta 2021 znašali 1 % BDP, kar je precej pod stopnjo rasti gospodarstva. To vodi k nadaljnjemu zmanjšanju dolga zasebnega sektorja, ki je med najmanjšimi v Uniji. Ta šibka rast posojil je v določeni meri posledica majhnega povpraševanja, vendar nanjo vpliva tudi več izzivov na strani ponudbe. Zlasti mala in srednja podjetja imajo težave pri pridobivanju posojil. To je delno posledica njihovega večjega kreditnega tveganja, pa tudi posledica visokih stroškov posojil in posledica birokracije. Poleg tega je zaradi slabe likvidnosti sredstev, ki so na voljo za zavarovanje, posebej težko dobiti posojila zunaj regije Riga. To ustvarja veliko oviro za hipotekarna posojila in posojila podjetjem. Prizadevanja politike so bila osredotočena predvsem na podpiranje posojil v kombinaciji z javnimi nepovratnimi sredstvi. Vendar to povzroča znatne stroške za državni proračun in zato ni vzdržen način za spodbujanje posojil. Za zmanjšanje omejitev pri ponudbi posojil je treba na splošno izboljšati preglednost in zaupanje v poslovno okolje, vključno z zmanjšanjem obsega sive ekonomije. Poleg tega bi se z izboljšanjem postopka v primeru insolventnosti, s čimer bi se dosegle visoke stopnje prestrukturiranja podjetij, po možnosti pa tudi višje stopnje izterjave posojil, zmanjšala zaznana tveganja bank in spodbudilo dajanje posojil. Ciljno usmerjene posojilne in jamstvene sheme bi lahko pomagale zmanjšati likvidnostna tveganja, s katerimi se banke soočajo pri sprejemanju zavarovanj na razmeroma nelikvidnih trgih. Sheme javnih posojil za strateško pomembna področja naložb, kot sta zeleni prehod in regionalni razvoj, bi lahko povečale učinkovito konkurenco na bančnem trgu ali zapolnile tržno vrzel, kjer je bančno financiranje predrago ali ni na voljo. Poleg tega javne jamstvene in posojilne sheme ponujajo veliko bolj stroškovno učinkovit način podpore zasebnemu zadolževanju kot sheme nepovratnih sredstev. Poleg tega, da obstajajo ovire za bančno financiranje, je latvijski trg za alternativne vire financiranja tudi premalo razvit in ima potencial za izboljšanje dostopa podjetij do financiranja.

| (33) | Latvija si je svojo neodvisnost od ruskega plina zagotovila z odločitvijo parlamenta, sprejeto julija 2022, da bo s 1. januarjem 2023 prenehala kupovati ruski zemeljski plin. Zaradi uvoza utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) iz terminala za UZP v mestu Klaipeda v Litvi in novega terminala za UZP v mestu Inkoo na Finskem so si lahko domači dobavitelji plina zagotovili alternativne vire zemeljskega plina. Sedanje stanje kaže, da je treba pospešiti počasno uvajanje obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. Latvija ima enega največjih deležev energije iz obnovljivih virov v Uniji, čeprav je ta med letoma 2020 in 2021 stagniral. Koristno bi bilo, da bi pospešila prizadevanja za uvedbo vetrne in sončne energije, ki je najboljša možna dolgoročna rešitev za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov. Latvijski načrt za okrevanje in odpornost že vključuje ukrepe za odpravo regulativnih ovir za uvedbo kopenske vetrne energije. Vendar bi si Latvija lahko dodatno prizadevala za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov za proizvodnjo električne energije, ogrevanje in hlajenje. To bi vključevalo posodobitev elektroenergetskega omrežja, spodbujanje decentralizirane proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov, prožnost elektroenergetskega sistema (prilagajanje odjema in shranjevanje), nadaljnje izboljšanje postopkov izdaje dovoljenj ter vzpostavitev pravnega okvira in spodbud za spodbujanje energetskih skupnosti. Latvija bi z dokončanjem sinhronizacije z elektroenergetskim omrežjem Unije povečala prenosno zmogljivost, tako da bi bilo mogoče v omrežje vključiti vse večji delež obnovljivih virov energije na morju in kopnem. Tako kot elektroenergetska omrežja drugih baltskih držav članic je tudi latvijsko omrežje še naprej izpostavljeno, saj je sinhronizirano z elektroenergetskim omrežjem BRELL (Belorusija, Rusija, Estonija, Litva in Latvija). Regionalna sinhronizacija elektroenergetskega omrežja s preostalo Unije napreduje, vendar jo je treba še dokončati. V ta namen je potrebno sodelovanje z Estonijo in Litvo. Poraba zemeljskega plina v Latviji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 30 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, kar je nad ciljem 15-odstotnega zmanjšanja. Latvija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(33)

Latvija si je svojo neodvisnost od ruskega plina zagotovila z odločitvijo parlamenta, sprejeto julija 2022, da bo s 1. januarjem 2023 prenehala kupovati ruski zemeljski plin. Zaradi uvoza utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) iz terminala za UZP v mestu Klaipeda v Litvi in novega terminala za UZP v mestu Inkoo na Finskem so si lahko domači dobavitelji plina zagotovili alternativne vire zemeljskega plina. Sedanje stanje kaže, da je treba pospešiti počasno uvajanje obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. Latvija ima enega največjih deležev energije iz obnovljivih virov v Uniji, čeprav je ta med letoma 2020 in 2021 stagniral. Koristno bi bilo, da bi pospešila prizadevanja za uvedbo vetrne in sončne energije, ki je najboljša možna dolgoročna rešitev za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov. Latvijski načrt za okrevanje in odpornost že vključuje ukrepe za odpravo regulativnih ovir za uvedbo kopenske vetrne energije. Vendar bi si Latvija lahko dodatno prizadevala za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov za proizvodnjo električne energije, ogrevanje in hlajenje. To bi vključevalo posodobitev elektroenergetskega omrežja, spodbujanje decentralizirane proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov, prožnost elektroenergetskega sistema (prilagajanje odjema in shranjevanje), nadaljnje izboljšanje postopkov izdaje dovoljenj ter vzpostavitev pravnega okvira in spodbud za spodbujanje energetskih skupnosti. Latvija bi z dokončanjem sinhronizacije z elektroenergetskim omrežjem Unije povečala prenosno zmogljivost, tako da bi bilo mogoče v omrežje vključiti vse večji delež obnovljivih virov energije na morju in kopnem. Tako kot elektroenergetska omrežja drugih baltskih držav članic je tudi latvijsko omrežje še naprej izpostavljeno, saj je sinhronizirano z elektroenergetskim omrežjem BRELL (Belorusija, Rusija, Estonija, Litva in Latvija). Regionalna sinhronizacija elektroenergetskega omrežja s preostalo Unije napreduje, vendar jo je treba še dokončati. V ta namen je potrebno sodelovanje z Estonijo in Litvo. Poraba zemeljskega plina v Latviji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 30 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, kar je nad ciljem 15-odstotnega zmanjšanja. Latvija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (16).

| (34) | Latvija bi morala pospešiti svoja prizadevanja za okrepitev ukrepov za energetsko učinkovitost, da bi razogljičila svoj stavbni fond, promet in industrijo ter uvedla nove ukrepe financiranja in podpore za izpolnitev ciljev glede prenove iz svoje dolgoročne strategije prenove. |
| --- | --- |

(34)

Latvija bi morala pospešiti svoja prizadevanja za okrepitev ukrepov za energetsko učinkovitost, da bi razogljičila svoj stavbni fond, promet in industrijo ter uvedla nove ukrepe financiranja in podpore za izpolnitev ciljev glede prenove iz svoje dolgoročne strategije prenove.

| (35) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je poročalo o pomanjkanju delovne sile za 25 od 436 poklicev, za katere so potrebne posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno z električarji in strojnimi inženirji. Pomanjkanje delovne sile je bilo opredeljeno kot dejavnik, ki omejuje proizvodnjo v industriji in gradbeništvu. |
| --- | --- |

(35)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je poročalo o pomanjkanju delovne sile za 25 od 436 poklicev, za katere so potrebne posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno z električarji in strojnimi inženirji. Pomanjkanje delovne sile je bilo opredeljeno kot dejavnik, ki omejuje proizvodnjo v industriji in gradbeništvu.

| (36) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (17) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(36)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (17) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (37) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Latvijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in četrtega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 – |
| --- | --- |

(37)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Latvijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in četrtega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 –

PRIPOROČA, da Latvija v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 3,0 % (18);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

razširi obdavčitev, vključno s premoženjem in kapitalom, ter poveča ustreznost zdravstvenega varstva in socialne zaščite;

2.

še naprej dosledno izvaja načrt za okrevanje in odpornost ter hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

izboljša dostop do financiranja za mala in srednja podjetja z javnimi posojilnimi in jamstvenimi shemami, namenjenimi olajšanju naložb strateškega pomena, zlasti na področju zelenega prehoda in regionalnega razvoja;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospešitvijo uvedbe energije iz obnovljivih virov, zlasti kopenske in morske vetrne in sončne energije, in okrepitvijo ukrepov za energetsko učinkovitost, na primer z novimi ukrepi financiranja in podpore za izpolnitev ciljev dolgoročne strategije prenove; zagotovi zadostno zmogljivost medsebojnih povezav za povečanje zanesljivosti oskrbe in nadaljevanje sinhronizacije z elektroenergetskim omrežjem Unije; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10157/2021 INIT; ST 10157/2021 ADD 1; ST 10157/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 63).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Restriktivni učinek je zlasti posledica manjše porabe za naložbene projekte, ki se sofinancirajo s sredstvi Unije, kar vpliva tudi na nacionalno sofinanciranje (zlasti na ravni lokalnih uprav), pa tudi posledica pošiljanja vojaške opreme Ukrajini, kar je evidentirano kot negativne bruto investicije v osnovna sredstva, izravnane s kapitalskim transferjem.

9

Hkrati so imele druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva ekspanziven učinek v višini 1,7 odstotne točke BDP. Povečanje drugih naložb v osnovna sredstva je večinoma mogoče pojasniti z dvema dejavnikoma: vzpostavitvijo rezerve zemeljskega plina za zanesljivo nacionalno oskrbo z energijo in pošiljanjem vojaške opreme Ukrajini.

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Latvije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 112).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je potencialna rast BDP Latvije, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, srednjeročno (10-letno povprečno) nominalno ocenjena na 11,5 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 1,7 odstotne točke BDP, saj napoved Komisije za leto 2023 ne vključuje vzpostavitve rezerv zemeljskega plina za zanesljivo oskrbo z energijo in vojaške pomoči Ukrajini.

13

(14)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

14

(15)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

16

(17)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

17

(18)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,5 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

18

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/135 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/135

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Litve za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2023

(2023/C 312/15)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Litvo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Litve za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Litvo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Litve za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Priporočila, navedena v nadaljevanju, pomagajo pri uresničevanju teh prednostnih nalog. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Priporočila, navedena v nadaljevanju, pomagajo pri uresničevanju teh prednostnih nalog.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je opozorila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali srednjeročno ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je opozorila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali srednjeročno ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Litva je 14. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 20. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Litvo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Litva zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi predhodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Litva je 14. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 20. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Litvo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Litva zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi predhodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Litva je 27. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 28. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Litve o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Litva je 27. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 28. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Litve o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Litvo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Litve pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Litvi. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Litve pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Litvo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Litve pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Litvi. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Litve pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Litvo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Latviji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. V zadnjem času so se zlasti povečale ranljivosti, povezane s konkurenčnostjo cen, zunanjim saldom in gibanjem cen stanovanjskih nepremičnin, vendar se zdi, da so trenutno na splošno omejene. Na gospodarstvo je močno vplival šok zaradi cen energije, saj je inflacija hitro naraščala, vendar naj bi litovska konkurenčnost počasi okrevala, saj cene energije padajo. Stanje na tekočem računu se je v letu 2022 izrazito poslabšalo zaradi višjih cen uvoza energije, vendar naj bi se letos približalo ravnotežju. V prihodnje blagi primanjkljaji na tekočem računu ne bodo ogrozili zunanje vzdržnosti zaradi trdnega stanja njenih naložb. Kljub temu lahko inflacijski pritisk in pritisk na plače, če sta stalna, poslabšata konkurenčnost Litve, zlasti ker je osnovna inflacija precej nad povprečjem euroobmočja. Cene stanovanjskih nepremičnin so se od pandemije močno zvišale, vendar ni dokazov o precenjenosti, poleg tega se cene zdaj znižujejo zaradi zviševanja obrestnih mer in trenutne gospodarske recesije. Poleg tega je zadolženost gospodinjstev nizka, bančni sektor pa je dobro kapitaliziran in zelo dobičkonosen ter beleži nizko raven nedonosnih posojil. Okvir politike je na splošno ugoden, vendar bi lahko nekatere politike pripomogle k obravnavanju tveganj zaradi ugotovljenih ranljivosti. V zvezi s tem bi bile pomembne nadaljnje proticiklične fiskalne in makrobonitetne politike, ki bi se po potrebi okrepile. Hkrati bi lahko večji poudarek na spodbujanju konkurence na domačem trgu ter politikah za povečanje kakovosti in obsega ponudbe delovne sile pomagal obvladovati pritiske na cene in stroške dela na enoto. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Litvo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Latviji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. V zadnjem času so se zlasti povečale ranljivosti, povezane s konkurenčnostjo cen, zunanjim saldom in gibanjem cen stanovanjskih nepremičnin, vendar se zdi, da so trenutno na splošno omejene. Na gospodarstvo je močno vplival šok zaradi cen energije, saj je inflacija hitro naraščala, vendar naj bi litovska konkurenčnost počasi okrevala, saj cene energije padajo. Stanje na tekočem računu se je v letu 2022 izrazito poslabšalo zaradi višjih cen uvoza energije, vendar naj bi se letos približalo ravnotežju. V prihodnje blagi primanjkljaji na tekočem računu ne bodo ogrozili zunanje vzdržnosti zaradi trdnega stanja njenih naložb. Kljub temu lahko inflacijski pritisk in pritisk na plače, če sta stalna, poslabšata konkurenčnost Litve, zlasti ker je osnovna inflacija precej nad povprečjem euroobmočja. Cene stanovanjskih nepremičnin so se od pandemije močno zvišale, vendar ni dokazov o precenjenosti, poleg tega se cene zdaj znižujejo zaradi zviševanja obrestnih mer in trenutne gospodarske recesije. Poleg tega je zadolženost gospodinjstev nizka, bančni sektor pa je dobro kapitaliziran in zelo dobičkonosen ter beleži nizko raven nedonosnih posojil. Okvir politike je na splošno ugoden, vendar bi lahko nekatere politike pripomogle k obravnavanju tveganj zaradi ugotovljenih ranljivosti. V zvezi s tem bi bile pomembne nadaljnje proticiklične fiskalne in makrobonitetne politike, ki bi se po potrebi okrepile. Hkrati bi lahko večji poudarek na spodbujanju konkurence na domačem trgu ter politikah za povečanje kakovosti in obsega ponudbe delovne sile pomagal obvladovati pritiske na cene in stroške dela na enoto.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Litvi zmanjšal z 1,2 % BDP v letu 2021 na 0,6 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 43,7 % BDP konec leta 2021 padel na 38,4 % konec leta 2022. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Litvi zmanjšal z 1,2 % BDP v letu 2021 na 0,6 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 43,7 % BDP konec leta 2021 padel na 38,4 % konec leta 2022.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali nadomestila davka na dodano vrednost (DDV) za daljinsko ogrevanje za gospodinjstva, taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, pa so vključevali cenovne kapice pri tarifah za električno energijo za gospodinjske in negospodinjske odjemalce ter za zemeljski plin za gospodinjstva in subvencije za podjetja, ki delujejo v sektorjih, ki so jih prizadele visoke cene energije. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 1,3 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,3 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 0,6 % v letu 2021 na 0,4 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali nadomestila davka na dodano vrednost (DDV) za daljinsko ogrevanje za gospodinjstva, taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, pa so vključevali cenovne kapice pri tarifah za električno energijo za gospodinjske in negospodinjske odjemalce ter za zemeljski plin za gospodinjstva in subvencije za podjetja, ki delujejo v sektorjih, ki so jih prizadele visoke cene energije. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 1,3 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,3 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 0,6 % v letu 2021 na 0,4 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Litva v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. Svet je Litvi tudi priporočil, naj nadzoruje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Litva v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. Svet je Litvi tudi priporočil, naj nadzoruje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 restriktivna in je znašala 0,9 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Litva okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki se financirajo iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,1 % BDP (v letu 2021 pa 1,3 % BDP). Učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je bil nevtralen (9). Litva je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,9 odstotne točke. Litva je torej dovolj dobro obvladovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 restriktivna in je znašala 0,9 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Litva okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki se financirajo iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,1 % BDP (v letu 2021 pa 1,3 % BDP). Učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je bil nevtralen (9). Litva je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,9 odstotne točke. Litva je torej dovolj dobro obvladovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 0,5 %, v letu 2024 pa za 3,0 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva enako realno rast BDP v višini 0,5 % v letu 2023 in 2,7 % v letu 2024, predvsem zaradi razmeroma počasnejše predvidene rasti potrošnje in naložb v letu 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 0,5 %, v letu 2024 pa za 3,0 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva enako realno rast BDP v višini 0,5 % v letu 2023 in 2,7 % v letu 2024, predvsem zaradi razmeroma počasnejše predvidene rasti potrošnje in naložb v letu 2024.

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 2,2 % BDP. Povečanje v letu 2023 odraža predvsem ukrepe, ki povečujejo odhodke in so namenjeni podpori gospodinjstvom z nižjimi dohodki (kot so povečanja socialnih prejemkov ter pokojnin), ter ocenjene manjše prihodke od davkov in prispevkov za socialno varnost (kot delež BDP). Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 38,4 % konec leta 2022 na 37,8 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 1,7 % BDP. To je manj kot primanjkljaj, predviden v programu za stabilnost za leto 2023, predvsem zaradi večjih predvidenih prihodkov od prispevkov za socialno varnost in nekoliko manjših predvidenih javnofinančnih odhodkov za vmesno potrošnjo in naložbe. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 37,1 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica manjšega predvidenega javnofinančnega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 2,2 % BDP. Povečanje v letu 2023 odraža predvsem ukrepe, ki povečujejo odhodke in so namenjeni podpori gospodinjstvom z nižjimi dohodki (kot so povečanja socialnih prejemkov ter pokojnin), ter ocenjene manjše prihodke od davkov in prispevkov za socialno varnost (kot delež BDP). Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 38,4 % konec leta 2022 na 37,8 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 1,7 % BDP. To je manj kot primanjkljaj, predviden v programu za stabilnost za leto 2023, predvsem zaradi večjih predvidenih prihodkov od prispevkov za socialno varnost in nekoliko manjših predvidenih javnofinančnih odhodkov za vmesno potrošnjo in naložbe. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 37,1 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica manjšega predvidenega javnofinančnega primanjkljaja.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Ti vključujejo ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti cenovne kapice pri tarifah za električno energijo in zemeljski plin za gospodinjske in negospodinjske odjemalce. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,7 % BDP (10). Zdi se, da ukrepi v letu 2023 niso usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranjajo cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato ni ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki bi se upoštevali pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi v letu 2023 ostali nespremenjeni, in sicer naj bi znašali 0,3 % BDP. |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Ti vključujejo ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti cenovne kapice pri tarifah za električno energijo in zemeljski plin za gospodinjske in negospodinjske odjemalce. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,7 % BDP (10). Zdi se, da ukrepi v letu 2023 niso usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranjajo cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato ni ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki bi se upoštevali pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi v letu 2023 ostali nespremenjeni, in sicer naj bi znašali 0,3 % BDP.

| (20) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Litvi priporočil, naj ukrepa tako, da v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Litva pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Litvi je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Litvi priporočil, naj ukrepa tako, da v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Litva pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Litvi je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 0,8 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi restriktivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (+ 0,9 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 % BDP, Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 2,0 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke (13). Zato Litva načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot so naložbe v razvoj lokalnih obnovljivih virov energije in vzpostavitev infrastrukture za shranjevanje električne energije, kar bo olajšalo prizadevanja Litve za odklop iz omrežja električne energije, ki je sinhronizirano z ruskim in beloruskim sistemom. Ti naložbeni projekti se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 0,8 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi restriktivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (+ 0,9 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 % BDP, Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 2,0 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke (13). Zato Litva načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot so naložbe v razvoj lokalnih obnovljivih virov energije in vzpostavitev infrastrukture za shranjevanje električne energije, kar bo olajšalo prizadevanja Litve za odklop iz omrežja električne energije, ki je sinhronizirano z ruskim in beloruskim sistemom. Ti naložbeni projekti se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 1,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica postopne odprave ukrepov, sprejetih za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 37,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,4 % BDP. To je nižje od deleža primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi manjših javnofinančnih odhodkov za vmesno potrošnjo in močnejšega nominalnega BDP. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 36,6 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 1,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica postopne odprave ukrepov, sprejetih za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 37,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,4 % BDP. To je nižje od deleža primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi manjših javnofinančnih odhodkov za vmesno potrošnjo in močnejšega nominalnega BDP. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 36,6 % BDP konec leta 2024.

| (23) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva postopno odpravo skoraj vseh energetskih podpornih ukrepov (neto stroški v višini 0,1 % BDP v letu 2024). Te ocene temeljijo na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(23)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva postopno odpravo skoraj vseh energetskih podpornih ukrepov (neto stroški v višini 0,1 % BDP v letu 2024). Te ocene temeljijo na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (24) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 namerava Litva v letu 2023 izpolniti srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni proračunski saldo v višini – 1,0 % BDP (14), ter ga v preostalem programskem obdobju ohraniti. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 naj bi strukturni saldo v letu 2023 znašal – 0,6 % BDP, v letu 2024 pa – 0,3 % BDP, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Preudarna fiskalna politika v letu 2024 bo prispevala tudi k znižanju osnovne inflacije, ki je precej nad povprečjem euroobmočja in bi lahko, če bo stalna, privedla do zmanjšanja konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(24)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 namerava Litva v letu 2023 izpolniti srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni proračunski saldo v višini – 1,0 % BDP (14), ter ga v preostalem programskem obdobju ohraniti. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 naj bi strukturni saldo v letu 2023 znašal – 0,6 % BDP, v letu 2024 pa – 0,3 % BDP, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Preudarna fiskalna politika v letu 2024 bo prispevala tudi k znižanju osnovne inflacije, ki je precej nad povprečjem euroobmočja in bi lahko, če bo stalna, privedla do zmanjšanja konkurenčnosti.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,7 %. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,7 %.

| (26) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 4,0 % BDP v letu 2023 na 3,9 % BDP v letu 2024. Manjše naložbe odražajo manjše nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija. |
| --- | --- |

(26)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 4,0 % BDP v letu 2023 na 3,9 % BDP v letu 2024. Manjše naložbe odražajo manjše nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija.

| (27) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,4 % BDP v letu 2025 in na 0,9 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 37,7 % konec leta 2024 na 38,6 % so konca leta 2026. |
| --- | --- |

(27)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,4 % BDP v letu 2025 in na 0,9 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 37,7 % konec leta 2024 na 38,6 % so konca leta 2026.

| (28) | Davčni prihodki Litve kot delež BDP so precej pod povprečjem Unije, zato so razpoložljiva sredstva za javne odhodke za zdravstveno varstvo, socialno zaščito in splošne javne storitve omejena. Vrzel pri pobiranju DDV (razlika med pričakovanimi prihodki iz DDV in pobranim zneskom) je še vedno med največjimi v Uniji, čeprav predhodne ocene kažejo, da se je v letu 2021 morda znatno zmanjšala. Leta 2021 so prihodki od davkov na nepremičnine, ki spadajo med davke, ki najmanj škodujejo rasti, znašali le 0,3 % BDP, kar je približno sedemkrat manj kot povprečje Unije. Davki od dohodkov pravnih oseb (kot delež BDP), ki jih je pobrala Litva, znašajo polovico povprečja Unije, poleg tega njeni davki na promet spadajo med najnižje v Uniji in Litva je ena od redkih držav članic, ki nimajo letnega davka na vozila. Javnofinančni odhodki za socialno zaščito so se v obdobju 2015–2021 povečali, vendar so še vedno precej pod povprečjem Unije. To se kaže v razmeroma nizkih ravneh in omejenem kritju socialnih prejemkov, pri čemer so starostne pokojnine glede na dohodke iz zaposlitve med najnižjimi v Uniji. Odhodki za splošne javne storitve so še posebno majhni, saj te storitve prejemajo le približno polovico financiranja (kot odstotek BDP) glede na povprečje v Uniji. Nezadostna finančna sredstva za zdravstveno varstvo povzročajo dolge čakalne dobe in visoke ravni neizpolnjenih potreb po zdravstveni oskrbi, visoke samoplačniške stroške za paciente in nezmožnost zagotavljanja konkurenčnih plač zdravstvenim delavcem. Litva je v obdobju 2021–2023 uvedla več pomembnejših trajnih ukrepov v zvezi z odhodki (kot so povečanja plač v javnem sektorju, pokojnin ter drugih socialnih prejemkov), ki niso dovolj izravnani z ustreznimi ukrepi financiranja, to pa bi lahko ogrozilo dolgoročno vzdržnost javnih financ države. |
| --- | --- |

(28)

Davčni prihodki Litve kot delež BDP so precej pod povprečjem Unije, zato so razpoložljiva sredstva za javne odhodke za zdravstveno varstvo, socialno zaščito in splošne javne storitve omejena. Vrzel pri pobiranju DDV (razlika med pričakovanimi prihodki iz DDV in pobranim zneskom) je še vedno med največjimi v Uniji, čeprav predhodne ocene kažejo, da se je v letu 2021 morda znatno zmanjšala. Leta 2021 so prihodki od davkov na nepremičnine, ki spadajo med davke, ki najmanj škodujejo rasti, znašali le 0,3 % BDP, kar je približno sedemkrat manj kot povprečje Unije. Davki od dohodkov pravnih oseb (kot delež BDP), ki jih je pobrala Litva, znašajo polovico povprečja Unije, poleg tega njeni davki na promet spadajo med najnižje v Uniji in Litva je ena od redkih držav članic, ki nimajo letnega davka na vozila. Javnofinančni odhodki za socialno zaščito so se v obdobju 2015–2021 povečali, vendar so še vedno precej pod povprečjem Unije. To se kaže v razmeroma nizkih ravneh in omejenem kritju socialnih prejemkov, pri čemer so starostne pokojnine glede na dohodke iz zaposlitve med najnižjimi v Uniji. Odhodki za splošne javne storitve so še posebno majhni, saj te storitve prejemajo le približno polovico financiranja (kot odstotek BDP) glede na povprečje v Uniji. Nezadostna finančna sredstva za zdravstveno varstvo povzročajo dolge čakalne dobe in visoke ravni neizpolnjenih potreb po zdravstveni oskrbi, visoke samoplačniške stroške za paciente in nezmožnost zagotavljanja konkurenčnih plač zdravstvenim delavcem. Litva je v obdobju 2021–2023 uvedla več pomembnejših trajnih ukrepov v zvezi z odhodki (kot so povečanja plač v javnem sektorju, pokojnin ter drugih socialnih prejemkov), ki niso dovolj izravnani z ustreznimi ukrepi financiranja, to pa bi lahko ogrozilo dolgoročno vzdržnost javnih financ države.

| (29) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Litovski načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Litva je 30. novembra 2022 predložila prvi zahtevek za plačilo, pri čemer je Komisija sprejela pozitivno oceno za 31 od 33 mejnikov, ki zajemajo šest od sedmih komponent načrta, dva mejnika v zvezi z davčnimi reformami pa sta bila ocenjena kot nezadostno izpolnjena. Komisija je zato sprožila postopek začasne ustavitve plačil, ki Litvi daje dodaten čas za izpolnitev navedenih mejnikov, hkrati pa je v povezavi z mejniki, ki so bili zadovoljivo izpolnjeni, prejela delno plačilo v višini 542,3 milijona EUR (brez predhodnega financiranja). Litva namerava zaradi objektivnih okoliščin, povezanih s povišanjem cen energije in gradbenih materialov, ter omejitev dobavne verige zaradi ruske agresije proti Ukrajini predložiti spremembe načrta in poglavja REPowerEU za pospešitev razogljičenja gospodarstva in zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Litva 30. marca 2023 izrazila namero, da bo v okviru mehanizma zaprosila za 1 800 000 000 EUR dodatne podpore v obliki posojila. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Litve na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Litovski načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Litva je 30. novembra 2022 predložila prvi zahtevek za plačilo, pri čemer je Komisija sprejela pozitivno oceno za 31 od 33 mejnikov, ki zajemajo šest od sedmih komponent načrta, dva mejnika v zvezi z davčnimi reformami pa sta bila ocenjena kot nezadostno izpolnjena. Komisija je zato sprožila postopek začasne ustavitve plačil, ki Litvi daje dodaten čas za izpolnitev navedenih mejnikov, hkrati pa je v povezavi z mejniki, ki so bili zadovoljivo izpolnjeni, prejela delno plačilo v višini 542,3 milijona EUR (brez predhodnega financiranja). Litva namerava zaradi objektivnih okoliščin, povezanih s povišanjem cen energije in gradbenih materialov, ter omejitev dobavne verige zaradi ruske agresije proti Ukrajini predložiti spremembe načrta in poglavja REPowerEU za pospešitev razogljičenja gospodarstva in zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Litva 30. marca 2023 izrazila namero, da bo v okviru mehanizma zaprosila za 1 800 000 000 EUR dodatne podpore v obliki posojila. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Litve na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (30) | Komisija je vse programske dokumente Litve za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Litvi. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je vse programske dokumente Litve za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Litvi.

| (31) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Litva sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z zdravstvenim sistemom, socialnimi storitvami in socialnimi stanovanji, energijo ter zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(31)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Litva sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z zdravstvenim sistemom, socialnimi storitvami in socialnimi stanovanji, energijo ter zelenim prehodom.

| (32) | Rezultati na področju zdravja v Litvi kažejo, da je pričakovana življenjska doba v državi ena najnižjih v Uniji. Stopnje umrljivosti zaradi stanj, ki jih je mogoče preprečiti in zdraviti, so v Litvi v primerjavi s povprečjem Unije še vedno visoke. Za Litvo sta značilni visoka raven sprejemov v bolnišnico, ki bi se jim bilo mogoče izogniti, in najvišja stopnja umrljivosti zaradi samomorov v Uniji. To kaže, da je treba izboljšati učinkovitost zdravstvenega varstva in povečati število preventivnih ukrepov v litovskem pristopu k zdravstvenemu varstvu. Izzivi v zdravstvenem sektorju so še večji zaradi pomanjkanja zdravstvenih delavcev, neskladja v njihovih spretnostih ter neenakomerne porazdelitve teh delavcev, vse to pa omejuje dostop do primarnega zdravstvenega varstva in njegovo zagotavljanje. Litovski načrt za okrevanje in odpornost vključuje pomembne ukrepe, kot so reforma za spremembo bolnišnične mreže in služb za nujno medicinsko pomoč ter naložbe v posodobitev zdravstvenih ustanov in izgradnjo infrastrukture centrov za grozde nalezljivih bolezni. Ti ukrepi naj bi, ko bodo uvedeni, pomagali reševati nekatere ključne izzive. Vendar so poleg ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost potrebna dodatna prizadevanja za nadaljnjo krepitev primarnega zdravstvenega varstva in razširitev preventivnega zdravstvenega varstva, med drugim za okrepitev odpornosti zdravstvenega sistema. |
| --- | --- |

(32)

Rezultati na področju zdravja v Litvi kažejo, da je pričakovana življenjska doba v državi ena najnižjih v Uniji. Stopnje umrljivosti zaradi stanj, ki jih je mogoče preprečiti in zdraviti, so v Litvi v primerjavi s povprečjem Unije še vedno visoke. Za Litvo sta značilni visoka raven sprejemov v bolnišnico, ki bi se jim bilo mogoče izogniti, in najvišja stopnja umrljivosti zaradi samomorov v Uniji. To kaže, da je treba izboljšati učinkovitost zdravstvenega varstva in povečati število preventivnih ukrepov v litovskem pristopu k zdravstvenemu varstvu. Izzivi v zdravstvenem sektorju so še večji zaradi pomanjkanja zdravstvenih delavcev, neskladja v njihovih spretnostih ter neenakomerne porazdelitve teh delavcev, vse to pa omejuje dostop do primarnega zdravstvenega varstva in njegovo zagotavljanje. Litovski načrt za okrevanje in odpornost vključuje pomembne ukrepe, kot so reforma za spremembo bolnišnične mreže in služb za nujno medicinsko pomoč ter naložbe v posodobitev zdravstvenih ustanov in izgradnjo infrastrukture centrov za grozde nalezljivih bolezni. Ti ukrepi naj bi, ko bodo uvedeni, pomagali reševati nekatere ključne izzive. Vendar so poleg ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost potrebna dodatna prizadevanja za nadaljnjo krepitev primarnega zdravstvenega varstva in razširitev preventivnega zdravstvenega varstva, med drugim za okrepitev odpornosti zdravstvenega sistema.

| (33) | Načrtovanje in zagotavljanje socialnih storitev sta ovirana, ker občinam ne uspe zadostno vključiti nevladnih organizacij, nezadostno pa je tudi povezovanje socialne pomoči in ukrepov usposabljanja z aktivnimi politikami trga dela, zlasti kar zadeva brezposelne. Litva je dosegla določen napredek, saj je v nekaterih občinah dokončala pilotne projekte v zvezi z zagotavljanjem integriranih storitev za brezposelne, prav tako je bilo za vse občine izdano priporočilo, naj metodologijo navedenih projektov od leta 2023 uporabljajo za svoje programe spodbujanja zaposlovanja. Čeprav je to korak v pravo smer, njegovi učinki še niso vidni in so potrebna nadaljnja prizadevanja. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje pomembne ukrepe, kot sta reforma sheme minimalnega dohodka in sistema davčnih ugodnosti ter povečanje kritja iz zavarovanja za primer brezposelnosti. Ti ukrepi naj bi, ko bodo uvedeni, pomagali reševati nekatere ključne izzive na področju socialne zaščite. Vendar so poleg ukrepov iz načrta potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje načrtovanja in zagotavljanja socialnih storitev. |
| --- | --- |

(33)

Načrtovanje in zagotavljanje socialnih storitev sta ovirana, ker občinam ne uspe zadostno vključiti nevladnih organizacij, nezadostno pa je tudi povezovanje socialne pomoči in ukrepov usposabljanja z aktivnimi politikami trga dela, zlasti kar zadeva brezposelne. Litva je dosegla določen napredek, saj je v nekaterih občinah dokončala pilotne projekte v zvezi z zagotavljanjem integriranih storitev za brezposelne, prav tako je bilo za vse občine izdano priporočilo, naj metodologijo navedenih projektov od leta 2023 uporabljajo za svoje programe spodbujanja zaposlovanja. Čeprav je to korak v pravo smer, njegovi učinki še niso vidni in so potrebna nadaljnja prizadevanja. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje pomembne ukrepe, kot sta reforma sheme minimalnega dohodka in sistema davčnih ugodnosti ter povečanje kritja iz zavarovanja za primer brezposelnosti. Ti ukrepi naj bi, ko bodo uvedeni, pomagali reševati nekatere ključne izzive na področju socialne zaščite. Vendar so poleg ukrepov iz načrta potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje načrtovanja in zagotavljanja socialnih storitev.

| (34) | Dostop do socialnih stanovanj je v Litvi omejen. Konec leta 2022 je na socialna stanovanja čakalo približno 9 700 družin (skoraj 19 000 oseb), pri čemer povprečna čakalna doba znaša 5,85 leta. Splošna kakovost socialnih stanovanj ostaja nizka. Čeprav je Litva sprejela nekatere reformne ukrepe v zvezi s socialnimi stanovanji, vključno z uvedbo pravice do prednostne obravnave enostarševskih družin, zvišanjem zgornje meje dohodka in premoženja pri ocenjevanju upravičenosti ter vključitvijo posebnih določb v primeru nacionalnih izrednih razmer ali karantene, trenutno nima splošne strategije o tem, kako rešiti to kronično pomanjkanje socialnih stanovanj in povečati njihovo kakovost. |
| --- | --- |

(34)

Dostop do socialnih stanovanj je v Litvi omejen. Konec leta 2022 je na socialna stanovanja čakalo približno 9 700 družin (skoraj 19 000 oseb), pri čemer povprečna čakalna doba znaša 5,85 leta. Splošna kakovost socialnih stanovanj ostaja nizka. Čeprav je Litva sprejela nekatere reformne ukrepe v zvezi s socialnimi stanovanji, vključno z uvedbo pravice do prednostne obravnave enostarševskih družin, zvišanjem zgornje meje dohodka in premoženja pri ocenjevanju upravičenosti ter vključitvijo posebnih določb v primeru nacionalnih izrednih razmer ali karantene, trenutno nima splošne strategije o tem, kako rešiti to kronično pomanjkanje socialnih stanovanj in povečati njihovo kakovost.

| (35) | Po ruski invaziji na Ukrajino je Litva uspešno opustila uvoz plina, nafte, električne energije in premoga iz Rusije, saj se je preusmerila v uvoz energije prek terminala za utekočinjen zemeljski plin (UZP) v mestu Klaipėda, naftnega terminala v mestu Būtingė, nove plinske medsebojne povezave s Poljsko, izboljšane medsebojne povezave z Latvijo ter obstoječih elektroenergetskih medsebojnih povezav s Poljsko, Latvijo in Švedsko. Poraba zemeljskega plina v Litvi se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 41 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v predhodnih petih letih, tako da je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja iz Uredbe Sveta (EU) 2022/1369 (15), predvsem zaradi manjšega povpraševanja po plinu v litovski kemični industriji, kar je posledica hitro naraščajočih cen energije. Litva bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (16). Kljub temu je pri oskrbi z energijo še vedno močno odvisna od uvoza. Uvozi za približno dve tretjini svojih bruto potreb po električni energiji ter skoraj vso nafto in plin. Poleg tega nafta in plin predstavljata tri četrtine mešanice virov energije te države. |
| --- | --- |

(35)

Po ruski invaziji na Ukrajino je Litva uspešno opustila uvoz plina, nafte, električne energije in premoga iz Rusije, saj se je preusmerila v uvoz energije prek terminala za utekočinjen zemeljski plin (UZP) v mestu Klaipėda, naftnega terminala v mestu Būtingė, nove plinske medsebojne povezave s Poljsko, izboljšane medsebojne povezave z Latvijo ter obstoječih elektroenergetskih medsebojnih povezav s Poljsko, Latvijo in Švedsko. Poraba zemeljskega plina v Litvi se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 41 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v predhodnih petih letih, tako da je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja iz Uredbe Sveta (EU) 2022/1369 (15), predvsem zaradi manjšega povpraševanja po plinu v litovski kemični industriji, kar je posledica hitro naraščajočih cen energije. Litva bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (16). Kljub temu je pri oskrbi z energijo še vedno močno odvisna od uvoza. Uvozi za približno dve tretjini svojih bruto potreb po električni energiji ter skoraj vso nafto in plin. Poleg tega nafta in plin predstavljata tri četrtine mešanice virov energije te države.

| (36) | Veliko povpraševanje po energiji je posledica velikega in starega voznega parka s premalo izkoriščenim javnim prevozom in železnico ter obsežnega fonda energetsko neučinkovitih stavb in energetsko zelo intenzivnih industrij. Pred energetsko krizo je industrija predstavljala 58 % celotne porabe plina v Litvi. Odvisnost Litve od uvoza energije bi se zmanjšala z dodatnimi prizadevanji za zmanjšanje energetske intenzivnosti v navedenih sektorjih s spodbujanjem industrijske preobrazbe, vključno z inovativnimi proizvodnimi postopki, in nadaljnjim spodbujanjem uporabe obnovljivih virov energije. Spodbude za izbiro vozil, ki manj onesnažujejo okolje, so v Litvi še vedno šibke, sistem javnega prevoza pa je razdrobljen in neusklajen. Zato spodbujanje uporabe prevoznih sredstev, ki manj onesnažujejo okolje, ostaja prednostna naloga. Hkrati so stopnje prenove večstanovanjskih stavb še vedno prenizke, da bi v sektorju do leta 2050 dosegli cilje podnebne nevtralnosti. To kaže, da je treba izboljšati postopke prenove in spodbude zanjo ter podpreti zmogljivosti zasebnega sektorja za vodenje projektov prenove. Litva ostaja med državami v Uniji z najslabšimi rezultati v smislu energetske revščine, kar bi se lahko še dodatno poslabšalo, če se bodo cene energije ponovno trajno zvišale in bo prenova še naprej počasna. |
| --- | --- |

(36)

Veliko povpraševanje po energiji je posledica velikega in starega voznega parka s premalo izkoriščenim javnim prevozom in železnico ter obsežnega fonda energetsko neučinkovitih stavb in energetsko zelo intenzivnih industrij. Pred energetsko krizo je industrija predstavljala 58 % celotne porabe plina v Litvi. Odvisnost Litve od uvoza energije bi se zmanjšala z dodatnimi prizadevanji za zmanjšanje energetske intenzivnosti v navedenih sektorjih s spodbujanjem industrijske preobrazbe, vključno z inovativnimi proizvodnimi postopki, in nadaljnjim spodbujanjem uporabe obnovljivih virov energije. Spodbude za izbiro vozil, ki manj onesnažujejo okolje, so v Litvi še vedno šibke, sistem javnega prevoza pa je razdrobljen in neusklajen. Zato spodbujanje uporabe prevoznih sredstev, ki manj onesnažujejo okolje, ostaja prednostna naloga. Hkrati so stopnje prenove večstanovanjskih stavb še vedno prenizke, da bi v sektorju do leta 2050 dosegli cilje podnebne nevtralnosti. To kaže, da je treba izboljšati postopke prenove in spodbude zanjo ter podpreti zmogljivosti zasebnega sektorja za vodenje projektov prenove. Litva ostaja med državami v Uniji z najslabšimi rezultati v smislu energetske revščine, kar bi se lahko še dodatno poslabšalo, če se bodo cene energije ponovno trajno zvišale in bo prenova še naprej počasna.

| (37) | Litovsko elektroenergetsko omrežje je tako kot omrežje drugih baltskih držav članic še vedno izpostavljeno, saj je sinhronizirano z omrežjem električne energije BRELL. Regionalna sinhronizacija omrežja električne energije s preostalo Unijo napreduje, vendar še vedno ni dokončana (dokončana naj bi bila do leta 2025). V ta namen je potrebno sodelovanje z Latvijo in Estonijo. Litva povečuje domačo proizvodnjo energije; sprejela je ukrepe za racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj in spodbujanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov, kar je med letoma 2020 in 2021 privedlo do velikega povečanja zmogljivosti za proizvodnjo sončne in vetrne energije. Vendar je za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje ciljev glede energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti potrebno nadaljnje povečanje ambicij, da bi se Litva uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“. |
| --- | --- |

(37)

Litovsko elektroenergetsko omrežje je tako kot omrežje drugih baltskih držav članic še vedno izpostavljeno, saj je sinhronizirano z omrežjem električne energije BRELL. Regionalna sinhronizacija omrežja električne energije s preostalo Unijo napreduje, vendar še vedno ni dokončana (dokončana naj bi bila do leta 2025). V ta namen je potrebno sodelovanje z Latvijo in Estonijo. Litva povečuje domačo proizvodnjo energije; sprejela je ukrepe za racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj in spodbujanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov, kar je med letoma 2020 in 2021 privedlo do velikega povečanja zmogljivosti za proizvodnjo sončne in vetrne energije. Vendar je za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje ciljev glede energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti potrebno nadaljnje povečanje ambicij, da bi se Litva uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“.

| (38) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Od leta 2015 se je stopnja prostih delovnih mest povečala v večini ključnih sektorjev, kot sta gradbeništvo (z 0,8 % na 1,5 % leta 2021) in proizvodnja (z 1,4 % na 1,8 % leta 2021). Vendar je bila ta stopnja v letu 2021 še vedno pod povprečjem Unije, ki znaša 3,6 % oziroma 1,9 %. V zadnjih letih se je v zvezi z Litvo poročalo o pomanjkanju delovne sile za 28 poklicev, za katere so potrebne posebne spretnosti in znanja za zeleni prehod. Natančneje, o pomanjkanju delovne sile se je v letu 2022 poročalo kot o dejavniku, ki omejuje proizvodnjo v industriji in gradbeništvu. |
| --- | --- |

(38)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Od leta 2015 se je stopnja prostih delovnih mest povečala v večini ključnih sektorjev, kot sta gradbeništvo (z 0,8 % na 1,5 % leta 2021) in proizvodnja (z 1,4 % na 1,8 % leta 2021). Vendar je bila ta stopnja v letu 2021 še vedno pod povprečjem Unije, ki znaša 3,6 % oziroma 1,9 %. V zadnjih letih se je v zvezi z Litvo poročalo o pomanjkanju delovne sile za 28 poklicev, za katere so potrebne posebne spretnosti in znanja za zeleni prehod. Natančneje, o pomanjkanju delovne sile se je v letu 2022 poročalo kot o dejavniku, ki omejuje proizvodnjo v industriji in gradbeništvu.

| (39) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (17) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(39)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (17) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (40) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Litvo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 – |
| --- | --- |

(40)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Litvo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 –

PRIPOROČA, da Litva v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

ob ohranjanju trdnega fiskalnega položaja v letu 2024 ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja naložbe in reforme, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, ter ohranja preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

okrepi ustreznost zdravstvenega varstva in socialne zaščite ter izboljša splošne javne storitve;

2.

še naprej dosledno izvaja načrt za okrevanje in odpornost ter hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

okrepi primarno zdravstveno varstvo in razširi preventivno zdravstveno varstvo, med drugim za povečanje odpornosti zdravstvenega sistema; izboljša načrtovanje in zagotavljanje socialnih storitev; izboljša dostop do socialnih stanovanj in njihovo kakovost;

4.

dodatno zmanjša odvisnost od fosilnih goriv in uvožene energije s pospešitvijo uvajanja obnovljivih virov energije, zlasti z zagotavljanjem zadostne zmogljivosti omrežja in dostopa do njega, zagotavljanjem preobrazbe in razogljičenja industrijske proizvodnje ter povečanjem uporabe javnega in trajnostnega prevoza, pa tudi povečanjem energetske učinkovitosti stavb, med drugim za zmanjšanje energetske revščine; zagotovi zadostno zmogljivost elektroenergetskih medsebojnih povezav za povečanje zanesljivosti oskrbe in nadaljuje pravočasno sinhronizacijo z omrežjem električne energije Unije; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10477/2021 INIT; ST 10477/2021 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 68).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Litve za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 120).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Litve, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 14,0 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

13

(14)  Strukturni saldo (ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov), ki ga je Komisija ponovno izračunala z uporabo skupno dogovorjene metodologije, kaže na strukturni primanjkljaj v višini 0,6 % BDP v letu 2023 in 0,2 % v letu 2024.

14

(15)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

16

(17)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

17

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/145 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/145

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2023

(2023/C 312/16)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Luksemburg opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Luksemburga za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Luksemburg opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Luksemburga za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali srednjeročno ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali srednjeročno ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Luksemburg je 21. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložil nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Luksemburg (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Luksemburg zadovoljivo izpolnil ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi predhodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Luksemburg je 21. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložil nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Luksemburg (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Luksemburg zadovoljivo izpolnil ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi predhodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Luksemburg je 28. aprila 2023 predložil nacionalni reformni program za leto 2023, 27. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Luksemburga o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Luksemburg je 28. aprila 2023 predložil nacionalni reformni program za leto 2023, 27. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Luksemburga o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Luksemburg za leto 2023. V njem je ocenila napredek Luksemburga pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Luksemburgu. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Luksemburga pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Luksemburg za leto 2023. V njem je ocenila napredek Luksemburga pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Luksemburgu. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Luksemburga pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Luksemburg opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Luksemburgu ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. V zadnjem času so se zlasti povečale ranljivosti, povezane z visokimi cenami stanovanjskih nepremičnin in visoko zadolženostjo gospodinjstev, vendar se zdi, da so za zdaj na splošno omejene, srednjeročno pa naj bi se zmanjšale. Zaradi velike rasti prebivalstva in večjega hipotekarnega kreditiranja, ki ga spodbuja fiskalna podpora, se je povečalo povpraševanje po stanovanjskih nepremičninah, ponudba pa je omejena zaradi omejene razpoložljivosti zemljišč, ki so na voljo za gradnjo, in kopičenja zemljišč. Zaradi čedalje večje razlike med povpraševanjem po stanovanjskih nepremičninah in njihovo ponudbo so se močno zvišale cene stanovanjskih nepremičnin, pri čemer se povečujejo tveganja njihove precenitve in poslabšanja cenovne dostopnosti. Cene stanovanjskih nepremičnin so se na koncu leta 2022 očitno znižale, število transakcij s stanovanjskimi nepremičninami pa se je močno zmanjšalo, saj je dvig obrestnih mer povzročil spremembo na trgu. Vendar se velika sprememba cen stanovanjskih nepremičnin ne pričakuje, saj dohodki ostajajo visoki, pomanjkanje pa se bo predvidoma nadaljevalo. Zadolženost gospodinjstev v smislu razpoložljivega dohodka je zelo visoka in se povečuje, medtem ko se je najemanje posojil konec leta 2022 nekoliko zmanjšalo. Gospodinjstva imajo tudi precejšnja finančna sredstva, zadolženost se povečuje hkrati z višanjem ravni dohodka in premoženja, bančni sektor pa je trden, kar na splošno zmanjšuje makrofinančna tveganja. Dodatna prizadevanja politike, kot so okrepitev in prednostna obravnava sprejetja in izvajanja nedavnih ukrepov, med drugim periodičnih davkov za povečanje ponudbe zazidljivih zemljišč, v kombinaciji z reformo načrtovanja rabe zemljišč, ki se izvaja, bi lahko pripomogla k povečanju ponudbe stanovanjskih nepremičnin, zlasti s ponudbo cenovno dostopnih in socialnih stanovanj, namenjenih tistim, ki najbolj potrebujejo pomoč. Izboljšala bi se lahko tudi učinkovitost najemniškega trga. Poleg tega bi se z zmanjšanjem davčne olajšave za hipotekarne obresti, ki se je nedavno precej povečala, zmanjšale fiskalne spodbude za najemanje posojil, ki vzdržujejo visoke cene stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Luksemburg opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Luksemburgu ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. V zadnjem času so se zlasti povečale ranljivosti, povezane z visokimi cenami stanovanjskih nepremičnin in visoko zadolženostjo gospodinjstev, vendar se zdi, da so za zdaj na splošno omejene, srednjeročno pa naj bi se zmanjšale. Zaradi velike rasti prebivalstva in večjega hipotekarnega kreditiranja, ki ga spodbuja fiskalna podpora, se je povečalo povpraševanje po stanovanjskih nepremičninah, ponudba pa je omejena zaradi omejene razpoložljivosti zemljišč, ki so na voljo za gradnjo, in kopičenja zemljišč. Zaradi čedalje večje razlike med povpraševanjem po stanovanjskih nepremičninah in njihovo ponudbo so se močno zvišale cene stanovanjskih nepremičnin, pri čemer se povečujejo tveganja njihove precenitve in poslabšanja cenovne dostopnosti. Cene stanovanjskih nepremičnin so se na koncu leta 2022 očitno znižale, število transakcij s stanovanjskimi nepremičninami pa se je močno zmanjšalo, saj je dvig obrestnih mer povzročil spremembo na trgu. Vendar se velika sprememba cen stanovanjskih nepremičnin ne pričakuje, saj dohodki ostajajo visoki, pomanjkanje pa se bo predvidoma nadaljevalo. Zadolženost gospodinjstev v smislu razpoložljivega dohodka je zelo visoka in se povečuje, medtem ko se je najemanje posojil konec leta 2022 nekoliko zmanjšalo. Gospodinjstva imajo tudi precejšnja finančna sredstva, zadolženost se povečuje hkrati z višanjem ravni dohodka in premoženja, bančni sektor pa je trden, kar na splošno zmanjšuje makrofinančna tveganja. Dodatna prizadevanja politike, kot so okrepitev in prednostna obravnava sprejetja in izvajanja nedavnih ukrepov, med drugim periodičnih davkov za povečanje ponudbe zazidljivih zemljišč, v kombinaciji z reformo načrtovanja rabe zemljišč, ki se izvaja, bi lahko pripomogla k povečanju ponudbe stanovanjskih nepremičnin, zlasti s ponudbo cenovno dostopnih in socialnih stanovanj, namenjenih tistim, ki najbolj potrebujejo pomoč. Izboljšala bi se lahko tudi učinkovitost najemniškega trga. Poleg tega bi se z zmanjšanjem davčne olajšave za hipotekarne obresti, ki se je nedavno precej povečala, zmanjšale fiskalne spodbude za najemanje posojil, ki vzdržujejo visoke cene stanovanjskih nepremičnin.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je presežek sektorja država v Luksemburgu zmanjšal z 0,7 % BDP v letu 2021 na 0,2 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je s 24,5 % BDP konec leta 2021 nekoliko povečal na 24,6 % konec leta 2022. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je presežek sektorja država v Luksemburgu zmanjšal z 0,7 % BDP v letu 2021 na 0,2 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je s 24,5 % BDP konec leta 2021 nekoliko povečal na 24,6 % konec leta 2022.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje davkov na izdelke zaradi nižjih maloprodajnih cen bencina, dizla in kurilnega olja za 7,5 centa na liter, taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, pa so vključevali zmanjšanje obračunanega davka na energijo (7), pomoč podjetjem, ki so jih prizadele višje cene energije, in omejitev zvišanj cen plina. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 0,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 1,0 % v letu 2021 na 0,2 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje davkov na izdelke zaradi nižjih maloprodajnih cen bencina, dizla in kurilnega olja za 7,5 centa na liter, taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, pa so vključevali zmanjšanje obračunanega davka na energijo (7), pomoč podjetjem, ki so jih prizadele višje cene energije, in omejitev zvišanj cen plina. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 0,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 1,0 % v letu 2021 na 0,2 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (8), da Luksemburg v letu 2022 vztraja pri spodbujevalni fiskalni naravnanosti, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in ohrani nacionalno financirane naložbe. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (8), da Luksemburg v letu 2022 vztraja pri spodbujevalni fiskalni naravnanosti, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in ohrani nacionalno financirane naložbe.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (9) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala – 0,9 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Luksemburg okrevanje še naprej podpiral z naložbami, ki se financirajo iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,1 % BDP (v letu 2021 prav tako 0,1 % BDP). Učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je bil nevtralen (10). Luksemburg je torej ohranil nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,3 % odstotne točke. Znatni ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 0,5 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Hkrati so k rasti neto tekočih primarnih odhodkov prispevali tudi subvencije, drugi tekoči odhodki in vmesna potrošnja (0,3 % BDP). Luksemburg torej ni dovolj dobro obvladoval rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Znatni ekspanzivni učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov je bil le delno posledica ukrepov za obravnavanje gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (9) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala – 0,9 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Luksemburg okrevanje še naprej podpiral z naložbami, ki se financirajo iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,1 % BDP (v letu 2021 prav tako 0,1 % BDP). Učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je bil nevtralen (10). Luksemburg je torej ohranil nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,3 % odstotne točke. Znatni ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 0,5 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Hkrati so k rasti neto tekočih primarnih odhodkov prispevali tudi subvencije, drugi tekoči odhodki in vmesna potrošnja (0,3 % BDP). Luksemburg torej ni dovolj dobro obvladoval rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Znatni ekspanzivni učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov je bil le delno posledica ukrepov za obravnavanje gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 2,4 %, v letu 2024 pa za 3,8 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižjo realno rast BDP v višini 1,6 % v letu 2023 in 2,4 % v letu 2024, predvsem zaradi manjšega prispevka k rasti, ki sta ga imela neto izvoz v letu 2023 in domače povpraševanje v letu 2024 (11). |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 2,4 %, v letu 2024 pa za 3,8 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižjo realno rast BDP v višini 1,6 % v letu 2023 in 2,4 % v letu 2024, predvsem zaradi manjšega prispevka k rasti, ki sta ga imela neto izvoz v letu 2023 in domače povpraševanje v letu 2024 (11).

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo saldo sektorja država v letu 2023 poslabšal, pri čemer bo delež primanjkljaja znašal 1,5 % BDP. Poslabšanje leta 2023 odraža predvsem dodatne ukrepe za dohodkovno podporo gospodinjstvom in podjetjem zaradi visokih cen energije in inflacije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 24,6 % konec leta 2022 na 26,1 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 1,7 % BDP. To je nekoliko več kot primanjkljaj, predviden v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi nekoliko manjših davčnih prihodkov, predvidenih v spomladanski napovedi Komisije 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nekoliko nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 25,9 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica višje nominalne rasti BDP leta 2023, predvidene v spomladanski napovedi Komisije 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo saldo sektorja država v letu 2023 poslabšal, pri čemer bo delež primanjkljaja znašal 1,5 % BDP. Poslabšanje leta 2023 odraža predvsem dodatne ukrepe za dohodkovno podporo gospodinjstvom in podjetjem zaradi visokih cen energije in inflacije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 24,6 % konec leta 2022 na 26,1 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 1,7 % BDP. To je nekoliko več kot primanjkljaj, predviden v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi nekoliko manjših davčnih prihodkov, predvidenih v spomladanski napovedi Komisije 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nekoliko nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 25,9 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica višje nominalne rasti BDP leta 2023, predvidene v spomladanski napovedi Komisije 2023.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti omejitev zvišanj cen plina s subvencioniranjem stroškov energije in omrežnin za gospodinjstva, stabilizacijo cen električne energije s subvencijami za gospodinjstva in ukrepe za podporo podjetjem, pa tudi nove ukrepe. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,1 % BDP (12). Nekateri ukrepi v letu 2023 so usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, večina pa jih ne ohranja cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (13), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,6 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,4 % BDP v letu 2022). |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti omejitev zvišanj cen plina s subvencioniranjem stroškov energije in omrežnin za gospodinjstva, stabilizacijo cen električne energije s subvencijami za gospodinjstva in ukrepe za podporo podjetjem, pa tudi nove ukrepe. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,1 % BDP (12). Nekateri ukrepi v letu 2023 so usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, večina pa jih ne ohranja cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (13), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,6 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,4 % BDP v letu 2022).

| (20) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Luksemburgu priporočil, naj ukrepa tako, da v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (14), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Luksemburg bi moral biti pripravljen prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Luksemburgu je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Luksemburgu priporočil, naj ukrepa tako, da v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (14), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Luksemburg bi moral biti pripravljen prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Luksemburgu je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 1,5 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 0,9 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,3 odstotne točke. V to je vključeno zvišanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,3 % BDP. Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov je zato le deloma posledica ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije. Ekspanzivno rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) med drugim spodbujajo tudi socialni prejemki, razen socialnih prejemkov v naravi, subvencije v zvezi z energetskimi ukrepi, ki niso ciljno usmerjeni, trajna zvišanja plač v javnem sektorju, enkratni prispevek za proračun Unije in znižanje stopenj DDV. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,2 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke. Luksemburg načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe (15). Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, na primer za elektrifikacijo javnega prometa, okrepitev tramvajskega in železniškega omrežja, sklad za podnebje in energijo za podporo nakupu fotovoltaičnih panelov, digitalizacijo javnih storitev in varnost digitalnih komunikacij (kvantna tehnologija), ki se deloma financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 1,5 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 0,9 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,3 odstotne točke. V to je vključeno zvišanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,3 % BDP. Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov je zato le deloma posledica ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije. Ekspanzivno rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) med drugim spodbujajo tudi socialni prejemki, razen socialnih prejemkov v naravi, subvencije v zvezi z energetskimi ukrepi, ki niso ciljno usmerjeni, trajna zvišanja plač v javnem sektorju, enkratni prispevek za proračun Unije in znižanje stopenj DDV. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,2 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke. Luksemburg načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe (15). Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, na primer za elektrifikacijo javnega prometa, okrepitev tramvajskega in železniškega omrežja, sklad za podnebje in energijo za podporo nakupu fotovoltaičnih panelov, digitalizacijo javnih storitev in varnost digitalnih komunikacij (kvantna tehnologija), ki se deloma financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 povečal na 1,7 % BDP. Povečanje v letu 2024 odraža predvsem podaljšanje podpornih ukrepov za ublažitev posledic rasti inflacije na dohodke gospodinjstev in podjetij. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 27,5 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,5 % BDP. To je nekoliko manj kot primanjkljaj, predviden v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi manjšega povečanja nadomestila za zaposlene in socialnih transferjev iz spomladanske napovedi Komisije 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 27,0 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 povečal na 1,7 % BDP. Povečanje v letu 2024 odraža predvsem podaljšanje podpornih ukrepov za ublažitev posledic rasti inflacije na dohodke gospodinjstev in podjetij. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 27,5 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,5 % BDP. To je nekoliko manj kot primanjkljaj, predviden v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi manjšega povečanja nadomestila za zaposlene in socialnih transferjev iz spomladanske napovedi Komisije 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 27,0 % BDP konec leta 2024.

| (23) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno podaljšanje energetskih podpornih ukrepov do konca leta 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,5 % BDP (16) v primerjavi z 1,1 % BDP v letu 2023. Te ocene temeljijo na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Zdi se, da energetski podporni ukrepi, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, niso ciljno usmerjeni v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Večina jih ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(23)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno podaljšanje energetskih podpornih ukrepov do konca leta 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,5 % BDP (16) v primerjavi z 1,1 % BDP v letu 2023. Te ocene temeljijo na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Zdi se, da energetski podporni ukrepi, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, niso ciljno usmerjeni v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Večina jih ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (17). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (18) v letu 2024 ne bi smela preseči 4,8 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba v letu 2023 postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,1 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Vendar glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (17). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (18) v letu 2024 ne bi smela preseči 4,8 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba v letu 2023 postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,1 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Vendar glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,9 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,9 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti.

| (26) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe v letih 2023 in 2024 ostale nespremenjene, in sicer naj bi znašale 4,5 % BDP. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo naložbe za spodbujanje energetskega in digitalnega prehoda, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(26)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe v letih 2023 in 2024 ostale nespremenjene, in sicer naj bi znašale 4,5 % BDP. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo naložbe za spodbujanje energetskega in digitalnega prehoda, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost.

| (27) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,0 % BDP v letu 2025 in na 0,8 % do leta 2026, nato pa naj bi se leta 2027 nekoliko povečal, in sicer na 0,9 %. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 27,5 % konec leta 2024 na 29,0 % do konca leta 2027. |
| --- | --- |

(27)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,0 % BDP v letu 2025 in na 0,8 % do leta 2026, nato pa naj bi se leta 2027 nekoliko povečal, in sicer na 0,9 %. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 27,5 % konec leta 2024 na 29,0 % do konca leta 2027.

| (28) | V prihodnjih desetletjih bo vpliv demografskih gibanj na javnofinančne odhodke postal še bolj akuten, saj naj bi se število upokojencev na delavca stalno povečevalo zaradi staranja prebivalstva in upočasnitve neto migracijskih tokov. Po scenariju nespremenjene politike se bo Luksemburg soočil z enim od največjih povečanj odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v Uniji, ki naj bi se do leta 2070 podvojil na približno 18 % BDP, kar je največ v Uniji. To bo povzročilo znatno povečanje javnega dolga, kar bo ogrozilo vzdržnost javnih financ. Načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema. Natančneje, v njem niso obravnavani negativni učinki shem predčasnega upokojevanja in finančnih spodbud za zgodnji izstop s trga dela, ki prispevajo k nizki stopnji delovne aktivnosti starejših delavcev. Povišanje dejanske upokojitvene starosti bi imelo ugoden makroekonomski učinek in bi lahko zmanjšalo odhodke za pokojnine, saj bi višja stopnja delovne aktivnosti starejših delavcev podpirala gospodarsko rast. Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju v Uniji je bistven za: (i) preprečevanje izkrivljanja konkurence med podjetji, (ii) zagotavljanje pravične obravnave davkoplačevalcev in (iii) zaščito javnih financ. Luksemburg je majhno, odprto gospodarstvo z velikim mednarodnim finančnim sektorjem, kar v precejšnji meri pojasnjuje velike finančne tokove. Vendar ti tokovi odražajo tudi dejstvo, da je v državi prisotnih veliko podjetij v tuji lasti, ki se ukvarjajo z zakladniškimi dejavnostmi znotraj skupine. Posebno skrb vzbuja neobstoj pri viru odtegnjenega davka ali enakovrednih ukrepov za plačila obresti in licenčnin v jurisdikcije z nizko ali ničelno davčno stopnjo, ki niso vključene na seznam Unije z nekooperatvinimi jurisdikcijami (19). Za plačila obresti in licenčnin podjetij s sedežem v Luksemburgu v jurisdikcije tretjih držav bi lahko veljala nizka obdavčitev ali neobdavčitev, če ta plačila niso obdavčena ali so obdavčena po nizki stopnji v jurisdikciji prejemnici. Luksemburg je sprejel nekaj ukrepov za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju. Vendar so bili ti ukrepi do zdaj nezadostni za obravnavo teh značilnosti davčnega sistema, ki bi jih lahko multinacionalne družbe uporabile za agresivno davčno načrtovanje. |
| --- | --- |

(28)

V prihodnjih desetletjih bo vpliv demografskih gibanj na javnofinančne odhodke postal še bolj akuten, saj naj bi se število upokojencev na delavca stalno povečevalo zaradi staranja prebivalstva in upočasnitve neto migracijskih tokov. Po scenariju nespremenjene politike se bo Luksemburg soočil z enim od največjih povečanj odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v Uniji, ki naj bi se do leta 2070 podvojil na približno 18 % BDP, kar je največ v Uniji. To bo povzročilo znatno povečanje javnega dolga, kar bo ogrozilo vzdržnost javnih financ. Načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema. Natančneje, v njem niso obravnavani negativni učinki shem predčasnega upokojevanja in finančnih spodbud za zgodnji izstop s trga dela, ki prispevajo k nizki stopnji delovne aktivnosti starejših delavcev. Povišanje dejanske upokojitvene starosti bi imelo ugoden makroekonomski učinek in bi lahko zmanjšalo odhodke za pokojnine, saj bi višja stopnja delovne aktivnosti starejših delavcev podpirala gospodarsko rast. Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju v Uniji je bistven za: (i) preprečevanje izkrivljanja konkurence med podjetji, (ii) zagotavljanje pravične obravnave davkoplačevalcev in (iii) zaščito javnih financ. Luksemburg je majhno, odprto gospodarstvo z velikim mednarodnim finančnim sektorjem, kar v precejšnji meri pojasnjuje velike finančne tokove. Vendar ti tokovi odražajo tudi dejstvo, da je v državi prisotnih veliko podjetij v tuji lasti, ki se ukvarjajo z zakladniškimi dejavnostmi znotraj skupine. Posebno skrb vzbuja neobstoj pri viru odtegnjenega davka ali enakovrednih ukrepov za plačila obresti in licenčnin v jurisdikcije z nizko ali ničelno davčno stopnjo, ki niso vključene na seznam Unije z nekooperatvinimi jurisdikcijami (19). Za plačila obresti in licenčnin podjetij s sedežem v Luksemburgu v jurisdikcije tretjih držav bi lahko veljala nizka obdavčitev ali neobdavčitev, če ta plačila niso obdavčena ali so obdavčena po nizki stopnji v jurisdikciji prejemnici. Luksemburg je sprejel nekaj ukrepov za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju. Vendar so bili ti ukrepi do zdaj nezadostni za obravnavo teh značilnosti davčnega sistema, ki bi jih lahko multinacionalne družbe uporabile za agresivno davčno načrtovanje.

| (29) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Luksemburški načrt za okrevanje in odpornost se izvaja. Luksemburg je 28. decembra 2022 predložil svoj prvi zahtevek za plačilo, ki ustreza 26 mejnikom in ciljem iz Izvedbenega sklepa Sveta, za izplačilo 20 milijonov EUR v okviru mehanizma. Komisija je 28. aprila 2023 objavila pozitivno predhodno oceno. O zahtevku za plačilo zdaj razpravlja Svet. Zadevni mejniki in cilji vključujejo začetek veljavnosti reforme „stanovanjski pakt 2.0“, katere cilj je povečati ponudbo cenovno dostopnih najemnih stanovanj, ki jih ponujajo občine, naložbe za digitalizacijo javnega sektorja in razvoj izjemno varne komunikacije, izpopolnjevanje delovne sile z uvedbo programa „FutureSkills“ ter reformo javnega naročanja čistih vozil. Luksemburg je 11. novembra 2022 predložil spremembo svojega načrta za okrevanje in odpornost, ki jo je Svet odobril 17. januarja 2023. Luksemburg naj bi predložil poglavje REPowerEU in se je že odločil, da bo za financiranje njegovega izvajanja v mehanizem prenesel 128,5 milijona EUR iz rezerve za prilagoditev na brexit. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Luksemburga na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Luksemburški načrt za okrevanje in odpornost se izvaja. Luksemburg je 28. decembra 2022 predložil svoj prvi zahtevek za plačilo, ki ustreza 26 mejnikom in ciljem iz Izvedbenega sklepa Sveta, za izplačilo 20 milijonov EUR v okviru mehanizma. Komisija je 28. aprila 2023 objavila pozitivno predhodno oceno. O zahtevku za plačilo zdaj razpravlja Svet. Zadevni mejniki in cilji vključujejo začetek veljavnosti reforme „stanovanjski pakt 2.0“, katere cilj je povečati ponudbo cenovno dostopnih najemnih stanovanj, ki jih ponujajo občine, naložbe za digitalizacijo javnega sektorja in razvoj izjemno varne komunikacije, izpopolnjevanje delovne sile z uvedbo programa „FutureSkills“ ter reformo javnega naročanja čistih vozil. Luksemburg je 11. novembra 2022 predložil spremembo svojega načrta za okrevanje in odpornost, ki jo je Svet odobril 17. januarja 2023. Luksemburg naj bi predložil poglavje REPowerEU in se je že odločil, da bo za financiranje njegovega izvajanja v mehanizem prenesel 128,5 milijona EUR iz rezerve za prilagoditev na brexit. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Luksemburga na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (30) | Komisija je vse programske dokumente Luksemburga za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Luksemburgu. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je vse programske dokumente Luksemburga za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Luksemburgu.

| (31) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Luksemburg sooča z vrsto dodatnih izzivov, zlasti z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ, ki izhaja predvsem iz pokojninskega sistema, pravnimi vrzelmi, ki bi jih multinacionalne družbe lahko uporabljale pri agresivnem davčnem načrtovanju, ranljivostmi, povezanimi z visokimi cenami stanovanjskih nepremičnin in zadolženostjo gospodinjstev, pomanjkljivostmi v izobraževalnem sistemu, ki povečujejo neenakost, ter vprašanji, povezanimi z energetsko politiko in zelenim prehodom, vključno z morebitnimi ovirami za prehod s fosilnih goriv in težavami s prometnim omrežjem. |
| --- | --- |

(31)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Luksemburg sooča z vrsto dodatnih izzivov, zlasti z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ, ki izhaja predvsem iz pokojninskega sistema, pravnimi vrzelmi, ki bi jih multinacionalne družbe lahko uporabljale pri agresivnem davčnem načrtovanju, ranljivostmi, povezanimi z visokimi cenami stanovanjskih nepremičnin in zadolženostjo gospodinjstev, pomanjkljivostmi v izobraževalnem sistemu, ki povečujejo neenakost, ter vprašanji, povezanimi z energetsko politiko in zelenim prehodom, vključno z morebitnimi ovirami za prehod s fosilnih goriv in težavami s prometnim omrežjem.

| (32) | Osnovne spretnosti učencev in njihova splošna uspešnost so odvisne predvsem od njihovega socialno-ekonomskega in jezikovnega okolja. Povprečne ravni ključnih znanj in spretnosti pri starosti 15 let, kot se merijo v okviru Programa mednarodne primerjave dosežkov učencev (PISA) OECD, so v Luksemburgu bistveno nižje od povprečja Unije. Razlika med privilegiranimi učenci in njihovimi prikrajšanimi vrstniki je v Luksemburgu večja kot v kateri koli drugi državi Unije. Izobraževalni sistem vsem učencem ne zagotavlja temeljnih spretnosti, potrebnih za zadostitev potrebam trga dela v državi. V nacionalnem šolskem sistemu na osnovnošolski ravni se uporablja luksemburščina, učenci pa se učijo brati in pisati v nemščini. Učni jezik pri vseh predmetih (razen pri francoščini) je nemščina. To pomeni veliko zahtevo po znanju jezikov v državi, v kateri le tretjina učencev uporablja luksemburščino kot prvi jezik. Delež mladih, starih od 18 do 24 let, ki so opustili izobraževanje in usposabljanje, ne da bi uspešno zaključili višje sekundarno izobraževanje, se je med letoma 2018 in 2022 povečal s 6,3 % na 8,2 %. Luksemburg je septembra 2022 v štirih osnovnih šolah začel pilotni projekt, v okviru katerega se učenci najprej učijo v francoščini, nato pa v nemščini. Če bi se ta pristop razširil na več šol, bi lahko pripomogel k izboljšanju uspešnosti učencev, katerih prvi jezik ni francoščina. Luksemburg je povečal tudi ponudbo javnih mednarodnih šol: v šolskem letu 2022/2023 so v take šole, v katerih je mogoče izbirati med angleščino, francoščino ali nemščino kot učnim jezikom, vpisani 4 % učencev na predšolski in osnovnošolski ravni. Če bi se ta možnost poučevanja v enem glavnem jeziku razširila na večji del šolske populacije, bi se lahko precej povečale možnosti učencev, da dosežejo boljše učne rezultate. |
| --- | --- |

(32)

Osnovne spretnosti učencev in njihova splošna uspešnost so odvisne predvsem od njihovega socialno-ekonomskega in jezikovnega okolja. Povprečne ravni ključnih znanj in spretnosti pri starosti 15 let, kot se merijo v okviru Programa mednarodne primerjave dosežkov učencev (PISA) OECD, so v Luksemburgu bistveno nižje od povprečja Unije. Razlika med privilegiranimi učenci in njihovimi prikrajšanimi vrstniki je v Luksemburgu večja kot v kateri koli drugi državi Unije. Izobraževalni sistem vsem učencem ne zagotavlja temeljnih spretnosti, potrebnih za zadostitev potrebam trga dela v državi. V nacionalnem šolskem sistemu na osnovnošolski ravni se uporablja luksemburščina, učenci pa se učijo brati in pisati v nemščini. Učni jezik pri vseh predmetih (razen pri francoščini) je nemščina. To pomeni veliko zahtevo po znanju jezikov v državi, v kateri le tretjina učencev uporablja luksemburščino kot prvi jezik. Delež mladih, starih od 18 do 24 let, ki so opustili izobraževanje in usposabljanje, ne da bi uspešno zaključili višje sekundarno izobraževanje, se je med letoma 2018 in 2022 povečal s 6,3 % na 8,2 %. Luksemburg je septembra 2022 v štirih osnovnih šolah začel pilotni projekt, v okviru katerega se učenci najprej učijo v francoščini, nato pa v nemščini. Če bi se ta pristop razširil na več šol, bi lahko pripomogel k izboljšanju uspešnosti učencev, katerih prvi jezik ni francoščina. Luksemburg je povečal tudi ponudbo javnih mednarodnih šol: v šolskem letu 2022/2023 so v take šole, v katerih je mogoče izbirati med angleščino, francoščino ali nemščino kot učnim jezikom, vpisani 4 % učencev na predšolski in osnovnošolski ravni. Če bi se ta možnost poučevanja v enem glavnem jeziku razširila na večji del šolske populacije, bi se lahko precej povečale možnosti učencev, da dosežejo boljše učne rezultate.

| (33) | Za luksemburški energetski sistem sta značilni velika odvisnost od uvoza in odvisnost od fosilnih goriv. Luksemburg je velik neto uvoznik energije. Skoraj v celoti je odvisen od uvoza primarne energije, pri čemer je stopnja odvisnosti leta 2021 znašala 92 %. Delež nafte v mešanici virov energije v Luksemburgu je znašal 69 %, delež zemeljskega plina 18 %, delež obnovljivih virov energije pa 12 %, pri čemer je zmogljivost leta 2022 dosegla 572 MW. Luksemburg ne uvaža nafte iz Rusije. Kar zadeva plin, je odvisnost od Rusije omejena, saj je bilo skoraj 100 % plina, porabljenega v Luksemburgu, uvoženega po plinovodih iz Belgije in Nemčije, izviral pa je iz Norveške in Nizozemske. Poraba zemeljskega plina v Luksemburgu se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 26 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, kar je nad ciljem 15-odstotnega zmanjšanja iz Uredbe Sveta (EU) 2022/1369 (20). Luksemburg bi lahko nadaljeval prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (21). |
| --- | --- |

(33)

Za luksemburški energetski sistem sta značilni velika odvisnost od uvoza in odvisnost od fosilnih goriv. Luksemburg je velik neto uvoznik energije. Skoraj v celoti je odvisen od uvoza primarne energije, pri čemer je stopnja odvisnosti leta 2021 znašala 92 %. Delež nafte v mešanici virov energije v Luksemburgu je znašal 69 %, delež zemeljskega plina 18 %, delež obnovljivih virov energije pa 12 %, pri čemer je zmogljivost leta 2022 dosegla 572 MW. Luksemburg ne uvaža nafte iz Rusije. Kar zadeva plin, je odvisnost od Rusije omejena, saj je bilo skoraj 100 % plina, porabljenega v Luksemburgu, uvoženega po plinovodih iz Belgije in Nemčije, izviral pa je iz Norveške in Nizozemske. Poraba zemeljskega plina v Luksemburgu se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 26 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, kar je nad ciljem 15-odstotnega zmanjšanja iz Uredbe Sveta (EU) 2022/1369 (20). Luksemburg bi lahko nadaljeval prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (21).

| (34) | Kljub obsežni medsebojni povezanosti Luksemburga v zvezi z električno energijo in plinom bodo ob predvidenem povečanju povpraševanja po proizvodnji in električni energiji iz obnovljivih virov potrebne dodatne naložbe. Luksemburg se mora spoprijeti z izzivom nezadostne ponudbe stanovanj, hkrati pa doseči svoje energetske in podnebne cilje. Obstaja tudi potreba po prenovi obstoječega stavbnega fonda. Sektor stanovanjskih stavb in prenove z 20,8 % skupnega potenciala za prihranek energije (v GWh) predstavlja drugi največji vir skupnega potenciala za prihranek energije do leta 2030. Približno 89 % stanovanjskega stavbnega fonda uporablja sisteme za ogrevanje na fosilna goriva (kurilno olje in zemeljski plin). Pri tem bodo imele ključno vlogo občine. Zastoji v cestnem prometu negativno vplivajo na gospodarstvo in okoljsko trajnostnost. Promet predstavlja znaten delež porabe nafte in prispeva 59 % vseh emisij toplogrednih plinov, medtem ko je povprečje Unije leta 2019 znašalo 24 %. Čeprav je Luksemburg sprejel nekatere ustrezne ukrepe za izboljšanje trajnostnega prometa, bi dodatni, bolj ciljno usmerjeni ukrepi precej pripomogli k zmanjšanju tako odvisnosti od nafte kot emisij toplogrednih plinov. To se odraža v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Luksemburga, v katerem je določen cilj, da bo do leta 2030 v njegovem voznem parku 40 % električnih in priključnih vozil. Luksemburg si je zastavil cilj, da do leta 2050 postane podnebno nevtralen. V zadnjih letih je dosegel velik napredek na področju energije iz obnovljivih virov, vendar ostaja ena od držav članic z najmanjšim deležem tovrstne energije. Da bi Luksemburg dosegel svoje energetske cilje za leto 2030, in sicer pridobiti 25 % energije iz obnovljivih virov ter zmanjšati porabo končne energije za 40 % do 44 % v primerjavi z letom 2007, bo moral dodatno okrepiti prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(34)

Kljub obsežni medsebojni povezanosti Luksemburga v zvezi z električno energijo in plinom bodo ob predvidenem povečanju povpraševanja po proizvodnji in električni energiji iz obnovljivih virov potrebne dodatne naložbe. Luksemburg se mora spoprijeti z izzivom nezadostne ponudbe stanovanj, hkrati pa doseči svoje energetske in podnebne cilje. Obstaja tudi potreba po prenovi obstoječega stavbnega fonda. Sektor stanovanjskih stavb in prenove z 20,8 % skupnega potenciala za prihranek energije (v GWh) predstavlja drugi največji vir skupnega potenciala za prihranek energije do leta 2030. Približno 89 % stanovanjskega stavbnega fonda uporablja sisteme za ogrevanje na fosilna goriva (kurilno olje in zemeljski plin). Pri tem bodo imele ključno vlogo občine. Zastoji v cestnem prometu negativno vplivajo na gospodarstvo in okoljsko trajnostnost. Promet predstavlja znaten delež porabe nafte in prispeva 59 % vseh emisij toplogrednih plinov, medtem ko je povprečje Unije leta 2019 znašalo 24 %. Čeprav je Luksemburg sprejel nekatere ustrezne ukrepe za izboljšanje trajnostnega prometa, bi dodatni, bolj ciljno usmerjeni ukrepi precej pripomogli k zmanjšanju tako odvisnosti od nafte kot emisij toplogrednih plinov. To se odraža v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Luksemburga, v katerem je določen cilj, da bo do leta 2030 v njegovem voznem parku 40 % električnih in priključnih vozil. Luksemburg si je zastavil cilj, da do leta 2050 postane podnebno nevtralen. V zadnjih letih je dosegel velik napredek na področju energije iz obnovljivih virov, vendar ostaja ena od držav članic z najmanjšim deležem tovrstne energije. Da bi Luksemburg dosegel svoje energetske cilje za leto 2030, in sicer pridobiti 25 % energije iz obnovljivih virov ter zmanjšati porabo končne energije za 40 % do 44 % v primerjavi z letom 2007, bo moral dodatno okrepiti prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti.

| (35) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostil potencial neizkoriščene delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike in v sektorjih, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Čeprav je Luksemburg okrepil prizadevanja za izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev v sektorjih v zatonu in v preoblikovanju, v nekaterih poklicih še vedno primanjkuje delovne sile, med drugim menedžerjev za strategije in načrtovanje. To pomanjkanje delovne sile bi lahko povzročilo ozko grlo pri zelenem prehodu in izvajanju načrta REPowerEU. |
| --- | --- |

(35)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostil potencial neizkoriščene delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike in v sektorjih, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Čeprav je Luksemburg okrepil prizadevanja za izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev v sektorjih v zatonu in v preoblikovanju, v nekaterih poklicih še vedno primanjkuje delovne sile, med drugim menedžerjev za strategije in načrtovanje. To pomanjkanje delovne sile bi lahko povzročilo ozko grlo pri zelenem prehodu in izvajanju načrta REPowerEU.

| (36) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(36)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (37) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Luksemburg, priporočila 1, 2 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega, četrtega in petega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 – |
| --- | --- |

(37)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Luksemburg, priporočila 1, 2 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega, četrtega in petega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 –

PRIPOROČA, da Luksemburg v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 4,8 % (23);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

zmanjša tveganja, povezana s trgom stanovanjskih nepremičnin, zlasti z zmanjšanjem davčne olajšave za hipotekarne obresti in s sprejetjem ukrepov za povečanje ponudbe zazidljivih zemljišč; obravnava dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema, zlasti z omejitvijo možnosti za predčasno upokojevanje in zvišanjem stopnje delovne aktivnosti starejših delavcev; okrepi ukrepe za učinkovit boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, zlasti z zagotavljanjem zadostne obdavčitve plačil obresti in licenčnin v jurisdikcije z ničelno/nizko davčno stopnjo;

2.

nadaljuje dosledno izvajanje dopolnjenega načrta za okrevanje in odpornost in hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

izboljša uspešnost šolskega izobraževalnega sistema in spodbuja enake možnosti za vse učence, zlasti s prilagoditvijo pouka potrebam prikrajšanih učencev in tistih iz različnih jezikovnih okolij;

4.

zmanjša odvisnost od fosilnih goriv s pospešitvijo uvajanja energije iz obnovljivih virov, povečanjem zmogljivosti za prenos električne energije, olajšanjem postopkov za izdajo dovoljenj ter naložbami v energetsko učinkovitost v stanovanjskem in nestanovanjskem sektorju; podpira občine pri razvoju podrobnih lokalnih načrtov za uvajanje energije iz obnovljivih virov, vključno z vetrno energijo in fotovoltaiko, ter za sisteme daljinskega ogrevanja in hlajenja; dodatno spodbuja elektrifikacijo prometa ter vlaga v omrežja in infrastrukturo javnega prevoza; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10155/21 INIT; ST 10155/21 ADD 1.

6

(7)  Zmanjšani obračunani davki, ki jih je treba plačati, lahko presežejo obveznost za davek ter vplivajo na davčne zavezance in nezavezance, zato so v nacionalnih računih opredeljeni kot odhodki (ESR 2010, člena 20.167 in 20.168).

7

(8)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 73).

8

(9)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih preglednicah.

9

(10)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele restriktiven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP zaradi zmanjšanja „drugih kapitalskih transferjev“, predvsem v zvezi s postopno odpravo podpore podjetjem in pomoči pri okrevanju v razmerah pandemije COVID-19 (Sklad za okrevanje in solidarnost za podjetja).

10

(11)  Stanje v zvezi z nominalnim BDP je nekoliko drugačno: v programu stabilnosti za leto 2023 je napovedano, da bo stopnja nominalne rasti BDP leta 2023 znašala 4,7 %, leta 2024 pa 6,0 %, medtem ko je v spomladanski napovedi Komisije iz leta 2023 predvidena višja, 7,1-odstotna rast leta 2023, leta 2024 pa primerljiva stopnja v višini 5,9 %.

11

(12)  Ti podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 128).

13

(14)  Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Luksemburga, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 7,8 %.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek na BDP.

15

(16)  Opredelitev energetskih ukrepov, ki jo uporablja Komisija, vključuje samo ukrepe fiskalne politike, ki neposredno vplivajo na cene energije ali s katerimi se zagotavlja začasna dohodkovna podpora za porabo energije. Splošni podporni ukrepi v zvezi z inflacijo niso opredeljeni kot energetski ukrepi, kar pojasnjuje razliko med ocenjenimi proračunskimi stroški energetskih podpornih ukrepov iz programa stabilnosti za leto 2023 in tistimi iz spomladanske napovedi Komisije 2023.

16

(17)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

17

(18)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

18

(19)  Sklepi Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (UL C 64, 21.2.2023, str. 17).

19

(20)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

21

(22)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

22

(23)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,3 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

23

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/155 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/155

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2023

(2023/C 312/17)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Madžarsko opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato bi bilo treba opraviti poglobljeni pregled. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Madžarsko opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato bi bilo treba opraviti poglobljeni pregled. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Priporočila, navedena v nadaljevanju, pomagajo pri uresničevanju teh prednostnih nalog. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Priporočila, navedena v nadaljevanju, pomagajo pri uresničevanju teh prednostnih nalog.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je opozorila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali srednjeročno ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je opozorila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali srednjeročno ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Madžarska je 11. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 15. decembra 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Madžarsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Madžarska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi predhodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Madžarska je 11. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 15. decembra 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Madžarsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Madžarska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi predhodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Madžarska je 2. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023 v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Madžarske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. Dne 1. junija 2023 je začel veljati nov zakon o pravosodnem sistemu. |
| --- | --- |

(10)

Madžarska je 2. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023 v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Madžarske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. Dne 1. junija 2023 je začel veljati nov zakon o pravosodnem sistemu.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Madžarsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Madžarske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Madžarskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Madžarske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Madžarsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Madžarske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Madžarskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Madžarske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Madžarsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Madžarskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Povečale so se zlasti ranljivosti, povezane z zelo močnimi pritiski na cene ter potrebami po zunanjem in državnem financiranju, ki so znatne. Inflacija se je znatno zvišala in se še ni začela vidno umirjati. Če bi inflacija ostala visoka daljše obdobje, bi dodatno ogrozila stroškovno konkurenčnost, prav tako bi lahko ostali visoki tudi stroški financiranja. Velik primanjkljaj na tekočem računu se je močno povečal zaradi višjih cen energije v letu 2022, prav tako se je povečal kratkoročni zunanji dolg. Izboljšanje tekočega računa v letih 2023 in 2024 je odvisno od pričakovanega nadaljnjega umirjanja cen energije, vendar naj bi primanjkljaj na tekočem računu v letih 2023 in 2024 kljub temu ostal nezanemarljiv. Za dinamiko na tekočem računu je pomembna velika energetska intenzivnost gospodarstva. Javnofinančni primanjkljaj je velik, vendar je le delno posledica odzivov politike na pandemijo in energetske krize, in je vzrok za večino zadolževanja gospodarstva v tujini. Delež javnega dolga v BDP se je zmanjšal zaradi izrazite nominalne rasti BDP, ki pa jo lahko ogrozijo upočasnitev dejavnosti in vztrajno visoki primanjkljaji. Stroški državnega zadolževanja so se od leta 2021 zvišali, poleg tega državo vse bolj bremenijo stroški za obresti, medtem ko je zapadlost dolga še vedno razmeroma nizka. Cene stanovanjskih nepremičnin so se v petih letih podvojile, vendar se je rast cen konec leta 2022 ustavila. Kljub temu se zdi, da je verjetnost znatnega padca nominalnih cen omejena zaradi majhne zadolženosti gospodinjstev, pa tudi zaradi trenutne visoke inflacije. Zaradi neskladnosti politik so se ugotovljene ranljivosti še povečale. Učinkovito usklajevanje in jasna razmejitev makroekonomskih politik, ki temeljijo na trdnem institucionalnem okviru politike, sta ključnega pomena za zaščito fiskalne in zunanje vzdržnosti ter za utrditev pričakovanj. Pričakuje se, da bo pravočasno in celovito izvajanje strukturnih reform, vključenih v načrt Madžarske za okrevanje in odpornost, pripomoglo k zmanjšanju makroekonomskih ranljivosti ter podprlo rast in prilagajanje v srednjeročnem obdobju. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Madžarsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Madžarskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Povečale so se zlasti ranljivosti, povezane z zelo močnimi pritiski na cene ter potrebami po zunanjem in državnem financiranju, ki so znatne. Inflacija se je znatno zvišala in se še ni začela vidno umirjati. Če bi inflacija ostala visoka daljše obdobje, bi dodatno ogrozila stroškovno konkurenčnost, prav tako bi lahko ostali visoki tudi stroški financiranja. Velik primanjkljaj na tekočem računu se je močno povečal zaradi višjih cen energije v letu 2022, prav tako se je povečal kratkoročni zunanji dolg. Izboljšanje tekočega računa v letih 2023 in 2024 je odvisno od pričakovanega nadaljnjega umirjanja cen energije, vendar naj bi primanjkljaj na tekočem računu v letih 2023 in 2024 kljub temu ostal nezanemarljiv. Za dinamiko na tekočem računu je pomembna velika energetska intenzivnost gospodarstva. Javnofinančni primanjkljaj je velik, vendar je le delno posledica odzivov politike na pandemijo in energetske krize, in je vzrok za večino zadolževanja gospodarstva v tujini. Delež javnega dolga v BDP se je zmanjšal zaradi izrazite nominalne rasti BDP, ki pa jo lahko ogrozijo upočasnitev dejavnosti in vztrajno visoki primanjkljaji. Stroški državnega zadolževanja so se od leta 2021 zvišali, poleg tega državo vse bolj bremenijo stroški za obresti, medtem ko je zapadlost dolga še vedno razmeroma nizka. Cene stanovanjskih nepremičnin so se v petih letih podvojile, vendar se je rast cen konec leta 2022 ustavila. Kljub temu se zdi, da je verjetnost znatnega padca nominalnih cen omejena zaradi majhne zadolženosti gospodinjstev, pa tudi zaradi trenutne visoke inflacije. Zaradi neskladnosti politik so se ugotovljene ranljivosti še povečale. Učinkovito usklajevanje in jasna razmejitev makroekonomskih politik, ki temeljijo na trdnem institucionalnem okviru politike, sta ključnega pomena za zaščito fiskalne in zunanje vzdržnosti ter za utrditev pričakovanj. Pričakuje se, da bo pravočasno in celovito izvajanje strukturnih reform, vključenih v načrt Madžarske za okrevanje in odpornost, pripomoglo k zmanjšanju makroekonomskih ranljivosti ter podprlo rast in prilagajanje v srednjeročnem obdobju.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država na Madžarskem zmanjšal s 7,1 % BDP v letu 2021 na 6,2 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 76,6 % BDP konec leta 2021 padel na 73,3 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Madžarske, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Madžarska bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pripravi proračuna za leto 2024. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država na Madžarskem zmanjšal s 7,1 % BDP v letu 2021 na 6,2 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 76,6 % BDP konec leta 2021 padel na 73,3 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Madžarske, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Madžarska bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pripravi proračuna za leto 2024.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje trošarin za goriva, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencije za javna podjetja za izgube, nastale zaradi kapic na cene energije za gospodinjstva, in sheme podpore za energetsko intenzivna podjetja. Stroški navedenih ukrepov so se delno izravnali z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer z začasnim davkom na razliko med nafto Brent in Urals, začasnim davkom na dohodek dobaviteljev energije in začasnim zvišanjem licenčnine za rudarstvo. Komisija ocenjuje, da bodo neto proračunski stroški navedenih ukrepov v letu 2022 znašali 1,0 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 1,9 % v letu 2021 na 0,1 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje trošarin za goriva, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencije za javna podjetja za izgube, nastale zaradi kapic na cene energije za gospodinjstva, in sheme podpore za energetsko intenzivna podjetja. Stroški navedenih ukrepov so se delno izravnali z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer z začasnim davkom na razliko med nafto Brent in Urals, začasnim davkom na dohodek dobaviteljev energije in začasnim zvišanjem licenčnine za rudarstvo. Komisija ocenjuje, da bodo neto proračunski stroški navedenih ukrepov v letu 2022 znašali 1,0 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 1,9 % v letu 2021 na 0,1 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Madžarska v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Madžarska v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala – 0,4 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Madžarska okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,5 % BDP (v letu 2021 pa 2,1 % BDP). Zmanjšanje odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica manjšega črpanja sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,2 odstotne točke (9). Madžarska tako ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke. Madžarska je tako dovolj dobro obvladovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala – 0,4 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Madžarska okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,5 % BDP (v letu 2021 pa 2,1 % BDP). Zmanjšanje odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica manjšega črpanja sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,2 odstotne točke (9). Madžarska tako ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke. Madžarska je tako dovolj dobro obvladovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,5 %, v letu 2024 pa za 4,0 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižjo realno rast BDP v višini 0,5 % v letu 2023 in 2,8 % v letu 2024, predvsem zaradi pričakovane nižje rasti zasebne potrošnje, ki je posledica nižje pričakovane rasti nominalnih plač in nekoliko višje stopnje brezposelnosti. Komisija predvideva tudi nižjo rast javne potrošnje in neto izvoza. Nominalna rast BDP, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je v obdobju, ki ga zajema napoved, nižja zaradi nižje pričakovane rasti BDP in deflatorja BDP. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,5 %, v letu 2024 pa za 4,0 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižjo realno rast BDP v višini 0,5 % v letu 2023 in 2,8 % v letu 2024, predvsem zaradi pričakovane nižje rasti zasebne potrošnje, ki je posledica nižje pričakovane rasti nominalnih plač in nekoliko višje stopnje brezposelnosti. Komisija predvideva tudi nižjo rast javne potrošnje in neto izvoza. Nominalna rast BDP, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je v obdobju, ki ga zajema napoved, nižja zaradi nižje pričakovane rasti BDP in deflatorja BDP.

| (18) | Vlada v konvergenčnem programu za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 3,9 % BDP. Zmanjšanje v letu 2023 odraža predvsem večje davčne prihodke zaradi visoke inflacije ter začasnih nepričakovanih dobičkov in sektorskih davkov, ocenjenih na 1,5 % BDP v letu 2023. Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 73,3 % konec leta 2022 na 69,7 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,0 % BDP. To je v skladu s predvidenim primanjkljajem iz konvergenčnega programa za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva večji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 70,7 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica nižje rasti BDP in deflatorja BDP v spomladanski napovedi Komisije 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v konvergenčnem programu za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 3,9 % BDP. Zmanjšanje v letu 2023 odraža predvsem večje davčne prihodke zaradi visoke inflacije ter začasnih nepričakovanih dobičkov in sektorskih davkov, ocenjenih na 1,5 % BDP v letu 2023. Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 73,3 % konec leta 2022 na 69,7 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,0 % BDP. To je v skladu s predvidenim primanjkljajem iz konvergenčnega programa za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva večji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 70,7 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica nižje rasti BDP in deflatorja BDP v spomladanski napovedi Komisije 2023.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Ti vključujejo ukrepe, podaljšane od leta 2022, in sicer zlasti subvencije za javna podjetja za izgube, nastale zaradi kapic na cene energije za gospodinjstva, in sheme podpore za energetsko intenzivna podjetja. Stroški navedenih ukrepov se še naprej delno izravnajo z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,2 % BDP (10). Zdi se, da ukrepi v letu 2023 niso usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, večina pa jih ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato ni ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki bi se upoštevali pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11). |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Ti vključujejo ukrepe, podaljšane od leta 2022, in sicer zlasti subvencije za javna podjetja za izgube, nastale zaradi kapic na cene energije za gospodinjstva, in sheme podpore za energetsko intenzivna podjetja. Stroški navedenih ukrepov se še naprej delno izravnajo z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,2 % BDP (10). Zdi se, da ukrepi v letu 2023 niso usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, večina pa jih ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato ni ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki bi se upoštevali pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11).

| (20) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Madžarski priporočil, naj ukrepa tako, da v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Madžarska bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Madžarski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Madžarski priporočil, naj ukrepa tako, da v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Madžarska bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Madžarski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 4,2 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 0,4 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 2,2 % BDP, Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 2,3 % BDP, restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,6 odstotne točke (13). Zato Madžarska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, čeprav naj se nacionalno financirane naložbe ne bi ohranile. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod in za energetsko varnost, na primer za razvoj elektroenergetskega omrežja, posodobitev primestnih železnic, podporo za uporabo stanovanjskih sončnih panelov, zagotovitev prenosnih računalnikov učiteljem in dijakom v nižjih in višjih srednjih šolah in ukrepe na področju digitalizacije v zdravstvu, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 4,2 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 0,4 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 2,2 % BDP, Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 2,3 % BDP, restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,6 odstotne točke (13). Zato Madžarska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, čeprav naj se nacionalno financirane naložbe ne bi ohranile. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod in za energetsko varnost, na primer za razvoj elektroenergetskega omrežja, posodobitev primestnih železnic, podporo za uporabo stanovanjskih sončnih panelov, zagotovitev prenosnih računalnikov učiteljem in dijakom v nižjih in višjih srednjih šolah in ukrepe na področju digitalizacije v zdravstvu, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (22) | Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 2,9 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža predvsem znatno zmanjšanje porabe sektorja država kot deleža BDP, zlasti za bruto investicije v osnovna sredstva, vmesno potrošnjo in sredstva za zaposlene. Glede na konvergenčni program za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 66,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,4 % BDP. To je več kot primanjkljaj, predviden v konvergenčnem programu za leto 2023, predvsem zaradi večjih predvidenih odhodkov za bruto investicije v osnovna sredstva v skladu z nedavnimi trendi in večje vmesne potrošnje zaradi dolgotrajnih inflacijskih pritiskov. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva večji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 71,1 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 2,9 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža predvsem znatno zmanjšanje porabe sektorja država kot deleža BDP, zlasti za bruto investicije v osnovna sredstva, vmesno potrošnjo in sredstva za zaposlene. Glede na konvergenčni program za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 66,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,4 % BDP. To je več kot primanjkljaj, predviden v konvergenčnem programu za leto 2023, predvsem zaradi večjih predvidenih odhodkov za bruto investicije v osnovna sredstva v skladu z nedavnimi trendi in večje vmesne potrošnje zaradi dolgotrajnih inflacijskih pritiskov. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva večji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 71,1 % BDP konec leta 2024.

| (23) | V konvergenčnem programu za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje nekaterih energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,4 % BDP, v primerjavi z 1,2 % BDP v letu 2023. Te ocene temeljijo na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Zdi se, da energetski podporni ukrepi, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, niso usmerjeni v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(23)

V konvergenčnem programu za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje nekaterih energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,4 % BDP, v primerjavi z 1,2 % BDP v letu 2023. Te ocene temeljijo na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Zdi se, da energetski podporni ukrepi, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, niso usmerjeni v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 4,4 %, kot je izraženo v tem priporočilu. To bo prispevalo tudi k znižanju osnovne inflacije, ki je precej nad povprečjem Unije in bi lahko, če bo stalna, privedla do zmanjšanja konkurenčnosti, in k zaščiti zunanjega položaja. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,2 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov, ki je nižja od priporočene za leto 2024. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 4,4 %, kot je izraženo v tem priporočilu. To bo prispevalo tudi k znižanju osnovne inflacije, ki je precej nad povprečjem Unije in bi lahko, če bo stalna, privedla do zmanjšanja konkurenčnosti, in k zaščiti zunanjega položaja. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,2 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov, ki je nižja od priporočene za leto 2024.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 7,0 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, kar je posledica večjih odhodkov za vmesno potrošnjo in bruto investicije v osnovna sredstva ter pričakovane postopne odprave začasnih nepričakovanih dobičkov in sektorskih davkov. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 7,0 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, kar je posledica večjih odhodkov za vmesno potrošnjo in bruto investicije v osnovna sredstva ter pričakovane postopne odprave začasnih nepričakovanih dobičkov in sektorskih davkov.

| (26) | Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 5,1 % BDP v letu 2023 na 3,7 % BDP v letu 2024. Nižje naložbe odražajo nižje nacionalno financirane naložbe in nižje naložbe, ki jih financira Unija. |
| --- | --- |

(26)

Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 5,1 % BDP v letu 2023 na 3,7 % BDP v letu 2024. Nižje naložbe odražajo nižje nacionalno financirane naložbe in nižje naložbe, ki jih financira Unija.

| (27) | V konvergenčnem programu za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,9 % BDP v letu 2025, 1,4 % v letu 2026 in 0,9 % v letu 2027. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 66,7 % konec leta 2024 na 56,3 % do konca leta 2027. |
| --- | --- |

(27)

V konvergenčnem programu za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,9 % BDP v letu 2025, 1,4 % v letu 2026 in 0,9 % v letu 2027. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 66,7 % konec leta 2024 na 56,3 % do konca leta 2027.

| (28) | Denarna in fiskalna politika ter politika gospodarskega razvoja so se na nedavne gospodarske izzive odzvale neusklajeno, kar je oslabilo učinkovitost splošnega odziva politik. Denarna politika se je v letu 2021 začela zaostrovati, vendar se je fiskalna ekspanzija nadaljevala do začetka leta 2022. Namen več začasnih ukrepov politike, uvedenih od leta 2021, je ohraniti kupno moč gospodinjstev na način, ki ni ciljno usmerjen, in sicer s cenovnimi in obrestnimi kapicami ter fiskalno dragimi subvencijami za energijo. Cenovne kapice so bile uvedene za motorna goriva in nekatera osnovna živila. Obrestne kapice so bile uvedene za hipoteke s spremenljivo obrestno mero, posojila malim in srednjim podjetjem, nekatera študentska posojila in velike bančne depozite. Večina navedenih ukrepov naj bi prenehala veljati leta 2023. Stroške ukrepov so večinoma nosila podjetja in finančni sektor, in sicer v obliki višjih posrednih davkov, njihovi učinki izkrivljanja pa so prispevali k nižji domači proizvodnji in višjim cenam izdelkov, na katere kapice ne vplivajo neposredno. Ovirali so tudi prilagajanje povpraševanja novemu gospodarskemu okolju. Politike gospodarskega razvoja temeljijo na shemah subvencioniranih posojil za pomoč podjetjem pri prilagajanju na gospodarske šoke. Februarja 2023 se je začela izvajati obsežna shema subvencioniranih posojil s fiksnimi obrestnimi merami za podporo podjetjem, ki se soočajo z naraščajočimi stroški energije. Cenovne in obrestne kapice ter subvencionirana posojila so spodkopavali prizadevanja denarne politike za znižanje inflacije, med drugim so zmanjševali učinkovitost instrumentov centralne banke. Evropska centralna banka je ugotovila, da nekateri regulativni ukrepi, vključno z obrestnimi kapicami za bančne depozite, ovirajo izvajanje učinkovite denarne politike. |
| --- | --- |

(28)

Denarna in fiskalna politika ter politika gospodarskega razvoja so se na nedavne gospodarske izzive odzvale neusklajeno, kar je oslabilo učinkovitost splošnega odziva politik. Denarna politika se je v letu 2021 začela zaostrovati, vendar se je fiskalna ekspanzija nadaljevala do začetka leta 2022. Namen več začasnih ukrepov politike, uvedenih od leta 2021, je ohraniti kupno moč gospodinjstev na način, ki ni ciljno usmerjen, in sicer s cenovnimi in obrestnimi kapicami ter fiskalno dragimi subvencijami za energijo. Cenovne kapice so bile uvedene za motorna goriva in nekatera osnovna živila. Obrestne kapice so bile uvedene za hipoteke s spremenljivo obrestno mero, posojila malim in srednjim podjetjem, nekatera študentska posojila in velike bančne depozite. Večina navedenih ukrepov naj bi prenehala veljati leta 2023. Stroške ukrepov so večinoma nosila podjetja in finančni sektor, in sicer v obliki višjih posrednih davkov, njihovi učinki izkrivljanja pa so prispevali k nižji domači proizvodnji in višjim cenam izdelkov, na katere kapice ne vplivajo neposredno. Ovirali so tudi prilagajanje povpraševanja novemu gospodarskemu okolju. Politike gospodarskega razvoja temeljijo na shemah subvencioniranih posojil za pomoč podjetjem pri prilagajanju na gospodarske šoke. Februarja 2023 se je začela izvajati obsežna shema subvencioniranih posojil s fiksnimi obrestnimi merami za podporo podjetjem, ki se soočajo z naraščajočimi stroški energije. Cenovne in obrestne kapice ter subvencionirana posojila so spodkopavali prizadevanja denarne politike za znižanje inflacije, med drugim so zmanjševali učinkovitost instrumentov centralne banke. Evropska centralna banka je ugotovila, da nekateri regulativni ukrepi, vključno z obrestnimi kapicami za bančne depozite, ovirajo izvajanje učinkovite denarne politike.

| (29) | Zaradi pomanjkljivosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna se je povečala ekspanzivna pristranskost fiskalne politike, tako da so prispevale k številnim sedanjim makroekonomskim izzivom Madžarske. Od leta 2016 se je zaradi zelo zgodnjega sprejemanja letnih proračunov zmanjšala kakovost makroekonomskih in proračunskih napovedi. Različna pravila o prožnosti proračuna in velike proračunske rezerve so omogočili večjo diskrecijsko porabo, kar je še povečalo procikličnost fiskalne politike. Ad hoc odločitve o porabi so bile pogosto sprejete ob koncu proračunskega leta ali pa so se skozi vse leto sprejemale z vladnimi odloki brez ustreznega parlamentarnega nadzora in javnega posvetovanja, s čimer se je zmanjšala proračunska transparentnost. Nacionalni proračunski okvir ni preprečil visokih javnih primanjkljajev, ki so posledica pomanjkljivosti v zasnovi domačih fiskalnih pravil, vključno s pravilom glede dolga s procikličnimi značilnostmi, pomanjkljivega izvrševanja srednjeročnega proračunskega načrtovanja, ki ga dodatno spodkopavajo posebne določbe ureditve „stanj nevarnosti“, ter omejene vloge in virov nacionalnega fiskalnega sveta. Zaradi omejenih pooblastil in virov nacionalnega fiskalnega sveta je omejena njegova učinkovitost pri usmerjanju javnih razprav o fiskalnih vprašanjih. |
| --- | --- |

(29)

Zaradi pomanjkljivosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna se je povečala ekspanzivna pristranskost fiskalne politike, tako da so prispevale k številnim sedanjim makroekonomskim izzivom Madžarske. Od leta 2016 se je zaradi zelo zgodnjega sprejemanja letnih proračunov zmanjšala kakovost makroekonomskih in proračunskih napovedi. Različna pravila o prožnosti proračuna in velike proračunske rezerve so omogočili večjo diskrecijsko porabo, kar je še povečalo procikličnost fiskalne politike. Ad hoc odločitve o porabi so bile pogosto sprejete ob koncu proračunskega leta ali pa so se skozi vse leto sprejemale z vladnimi odloki brez ustreznega parlamentarnega nadzora in javnega posvetovanja, s čimer se je zmanjšala proračunska transparentnost. Nacionalni proračunski okvir ni preprečil visokih javnih primanjkljajev, ki so posledica pomanjkljivosti v zasnovi domačih fiskalnih pravil, vključno s pravilom glede dolga s procikličnimi značilnostmi, pomanjkljivega izvrševanja srednjeročnega proračunskega načrtovanja, ki ga dodatno spodkopavajo posebne določbe ureditve „stanj nevarnosti“, ter omejene vloge in virov nacionalnega fiskalnega sveta. Zaradi omejenih pooblastil in virov nacionalnega fiskalnega sveta je omejena njegova učinkovitost pri usmerjanju javnih razprav o fiskalnih vprašanjih.

| (30) | Cene stanovanjskih nepremičnin so se na Madžarskem v zadnjem desetletju močno zvišale, ponudba stanovanj pa ostaja omejena. K nedavnemu zvišanju cen prispevajo slabo ciljno usmerjene sheme subvencioniranja za nakup stanovanjskih nepremičnin, saj so te na voljo tudi gospodinjstvom z višjimi dohodki, ki že imajo stanovanje. Podobno niso ciljno usmerjene subvencije za gradnjo stanovanjskih nepremičnin, vključno z nepovratnimi sredstvi, subvencioniranimi posojili in ugodnejšimi stopnjami DDV. |
| --- | --- |

(30)

Cene stanovanjskih nepremičnin so se na Madžarskem v zadnjem desetletju močno zvišale, ponudba stanovanj pa ostaja omejena. K nedavnemu zvišanju cen prispevajo slabo ciljno usmerjene sheme subvencioniranja za nakup stanovanjskih nepremičnin, saj so te na voljo tudi gospodinjstvom z višjimi dohodki, ki že imajo stanovanje. Podobno niso ciljno usmerjene subvencije za gradnjo stanovanjskih nepremičnin, vključno z nepovratnimi sredstvi, subvencioniranimi posojili in ugodnejšimi stopnjami DDV.

| (31) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Madžarska izrazila namero, da v okviru mehanizma zaprosi za 6 600 000 000 EUR dodatne podpore v obliki posojila. Hiter začetek izvajanja načrta za okrevanje in odpornost je bistven zaradi začasne narave mehanizma, ki se bo izvajal do leta 2026. Enako pomembno je, da Madžarska zagotovi ustrezno upravno zmogljivost za izpolnitev zavez iz načrta za okrevanje in odpornost. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Madžarske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. Pri izvajanju madžarskega načrta za okrevanje in odpornost je prišlo do znatnih zamud, ker je bil izvedbeni sklep Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Madžarsko odobren pozno, in sicer komaj decembra 2022. Za hitro in dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost bi bilo treba izpolniti 27 mejnikov, povezanih s krepitvijo neodvisnosti sodstva in zagotovitvijo zaščite finančnih interesov Unije. Plačila v okviru načrta za okrevanje in odpornost niso mogoča, dokler se ti mejniki ne izvedejo v celoti in pravilno. Nepovratna sredstva, dodeljena Madžarski v okviru načrta REPowerEU, znašajo 701,6 milijona EUR. Madžarska namerava nepovratna sredstva v okviru načrta REPowerEU in dodatna posojila uporabiti za naložbe, povezane z energijo. |
| --- | --- |

(31)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Madžarska izrazila namero, da v okviru mehanizma zaprosi za 6 600 000 000 EUR dodatne podpore v obliki posojila. Hiter začetek izvajanja načrta za okrevanje in odpornost je bistven zaradi začasne narave mehanizma, ki se bo izvajal do leta 2026. Enako pomembno je, da Madžarska zagotovi ustrezno upravno zmogljivost za izpolnitev zavez iz načrta za okrevanje in odpornost. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Madžarske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. Pri izvajanju madžarskega načrta za okrevanje in odpornost je prišlo do znatnih zamud, ker je bil izvedbeni sklep Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Madžarsko odobren pozno, in sicer komaj decembra 2022. Za hitro in dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost bi bilo treba izpolniti 27 mejnikov, povezanih s krepitvijo neodvisnosti sodstva in zagotovitvijo zaščite finančnih interesov Unije. Plačila v okviru načrta za okrevanje in odpornost niso mogoča, dokler se ti mejniki ne izvedejo v celoti in pravilno. Nepovratna sredstva, dodeljena Madžarski v okviru načrta REPowerEU, znašajo 701,6 milijona EUR. Madžarska namerava nepovratna sredstva v okviru načrta REPowerEU in dodatna posojila uporabiti za naložbe, povezane z energijo.

| (32) | Komisija je vse programske dokumente Madžarske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Madžarskem. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je vse programske dokumente Madžarske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Madžarskem.

| (33) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Madžarska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z revščino, konkurenco na trgu dela na področju storitev in energijo. |
| --- | --- |

(33)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Madžarska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z revščino, konkurenco na trgu dela na področju storitev in energijo.

| (34) | Čeprav so se splošni kazalniki revščine v zadnjem desetletju izboljšali, se je relativni položaj nekaterih prikrajšanih skupin, kot so gospodinjstva z nizkimi dohodki, otroci, invalidi, Romi in ljudje, ki živijo v odročnih podeželskih naseljih, poslabšal. Stopnja hude materialne in socialne prikrajšanosti je med najvišjimi v Uniji, pri čemer obstajajo znatne razlike med regijami. Zlasti visoka je med otroki in Romi. Prikrajšane skupine se soočajo s težavami pri dostopu do ustrezne socialne pomoči, izobraževanja, zdravstvenega varstva in storitev na področju iskanja zaposlitve. Gospodinjstva brez rednih dohodkov se soočajo z vse šibkejšo socialnovarstveno mrežo. Za davčni sistem je značilna nesorazmerna obremenitev delavcev z nižjimi dohodki. Glavni viri dohodka gospodinjstev z nizkimi dohodki v zadnjem desetletju ne dohajajo življenjskih stroškov. Ustreznost minimalnega dohodka je med najnižjimi v Uniji. Nedavna zvišanja cen energije in hrane nesorazmerno obremenjujejo osebe z nizkimi dohodki, podporni ukrepi pa večinoma niso ciljno usmerjeni. Z nedavno spremembo zakonodaje o socialni zaščiti se je zmanjšala odgovornost države za zagotavljanje socialnega varstva. |
| --- | --- |

(34)

Čeprav so se splošni kazalniki revščine v zadnjem desetletju izboljšali, se je relativni položaj nekaterih prikrajšanih skupin, kot so gospodinjstva z nizkimi dohodki, otroci, invalidi, Romi in ljudje, ki živijo v odročnih podeželskih naseljih, poslabšal. Stopnja hude materialne in socialne prikrajšanosti je med najvišjimi v Uniji, pri čemer obstajajo znatne razlike med regijami. Zlasti visoka je med otroki in Romi. Prikrajšane skupine se soočajo s težavami pri dostopu do ustrezne socialne pomoči, izobraževanja, zdravstvenega varstva in storitev na področju iskanja zaposlitve. Gospodinjstva brez rednih dohodkov se soočajo z vse šibkejšo socialnovarstveno mrežo. Za davčni sistem je značilna nesorazmerna obremenitev delavcev z nižjimi dohodki. Glavni viri dohodka gospodinjstev z nizkimi dohodki v zadnjem desetletju ne dohajajo življenjskih stroškov. Ustreznost minimalnega dohodka je med najnižjimi v Uniji. Nedavna zvišanja cen energije in hrane nesorazmerno obremenjujejo osebe z nizkimi dohodki, podporni ukrepi pa večinoma niso ciljno usmerjeni. Z nedavno spremembo zakonodaje o socialni zaščiti se je zmanjšala odgovornost države za zagotavljanje socialnega varstva.

| (35) | Skupna stopnja delovne aktivnosti je razmeroma visoka, vendar se nekatere prikrajšane skupine, kot so Romi, nizko usposobljene osebe, ženske z obveznostmi oskrbe in invalidi, soočajo s težavami pri vstopanju na odprti trg dela zaradi pomanjkljivosti v izobraževanju, usposabljanju in sistemih socialne pomoči ter podpornih strukturah za iskalce zaposlitve. Vrzeli v stopnji delovne aktivnosti nizko usposobljenih oseb, Romov in invalidov so še vedno velike. Vsaka peta ženska, ki išče plačano zaposlitev, je izključena s trga dela, ker morajo skrbeti za invalidne otroke ali vzdrževane osebe. Koristi učinkovitih aktivnih ukrepov trga dela in dostop do teh ukrepov za prikrajšane skupine so nezadostni. Denarno nadomestilo za brezposelnost se izplačuje tri mesece, medtem ko je na podlagi podatkov iz ankete o delovni sili iz leta 2022 brezposelnost v povprečju trajala 9,4 meseca. Štiri od desetih prijavljenih brezposelnih oseb niso upravičene do nadomestila. Dolgo povprečno obdobje prijave kaže na izzive glede zmogljivosti v javni službi za zaposlovanje. Delež iskalcev zaposlitve z nizko ravnjo osnovnih spretnosti je več kot dvakrat večji od nacionalnega povprečja. Delež odraslih, ki se izobražujejo, je še vedno majhen, zlasti med nizko usposobljenimi in brezposelnimi. |
| --- | --- |

(35)

Skupna stopnja delovne aktivnosti je razmeroma visoka, vendar se nekatere prikrajšane skupine, kot so Romi, nizko usposobljene osebe, ženske z obveznostmi oskrbe in invalidi, soočajo s težavami pri vstopanju na odprti trg dela zaradi pomanjkljivosti v izobraževanju, usposabljanju in sistemih socialne pomoči ter podpornih strukturah za iskalce zaposlitve. Vrzeli v stopnji delovne aktivnosti nizko usposobljenih oseb, Romov in invalidov so še vedno velike. Vsaka peta ženska, ki išče plačano zaposlitev, je izključena s trga dela, ker morajo skrbeti za invalidne otroke ali vzdrževane osebe. Koristi učinkovitih aktivnih ukrepov trga dela in dostop do teh ukrepov za prikrajšane skupine so nezadostni. Denarno nadomestilo za brezposelnost se izplačuje tri mesece, medtem ko je na podlagi podatkov iz ankete o delovni sili iz leta 2022 brezposelnost v povprečju trajala 9,4 meseca. Štiri od desetih prijavljenih brezposelnih oseb niso upravičene do nadomestila. Dolgo povprečno obdobje prijave kaže na izzive glede zmogljivosti v javni službi za zaposlovanje. Delež iskalcev zaposlitve z nizko ravnjo osnovnih spretnosti je več kot dvakrat večji od nacionalnega povprečja. Delež odraslih, ki se izobražujejo, je še vedno majhen, zlasti med nizko usposobljenimi in brezposelnimi.

| (36) | Socialni dialog ostaja med najšibkejšimi v Uniji in se v zadnjem času še poslabšuje. Osrednji tristranski organ deluje predvsem kot forum za izmenjavo informacij in za posvetovanje, pri čemer nima formalnega pravnega okvira in ne zagotavlja smiselnega dialoga, razen pri določanju minimalne plače. Čeprav je pomanjkanje učiteljev vse večji izziv, je bila z novimi pravnimi določbami omejena njihova pravica do kolektivnega ukrepanja, povečala pa se je možnost delodajalcev, da retroaktivno odpustijo učitelje, ki so sodelovali pri izražanju državljanske nepokorščine, da bi protestirali proti delovnim pogojem. Nedavne reforme, uvedene brez smiselnega dialoga z ustreznimi sindikati, so negativno vplivale na delovne pogoje in oslabile samozastopanje zdravstvenih delavcev. |
| --- | --- |

(36)

Socialni dialog ostaja med najšibkejšimi v Uniji in se v zadnjem času še poslabšuje. Osrednji tristranski organ deluje predvsem kot forum za izmenjavo informacij in za posvetovanje, pri čemer nima formalnega pravnega okvira in ne zagotavlja smiselnega dialoga, razen pri določanju minimalne plače. Čeprav je pomanjkanje učiteljev vse večji izziv, je bila z novimi pravnimi določbami omejena njihova pravica do kolektivnega ukrepanja, povečala pa se je možnost delodajalcev, da retroaktivno odpustijo učitelje, ki so sodelovali pri izražanju državljanske nepokorščine, da bi protestirali proti delovnim pogojem. Nedavne reforme, uvedene brez smiselnega dialoga z ustreznimi sindikati, so negativno vplivale na delovne pogoje in oslabile samozastopanje zdravstvenih delavcev.

| (37) | Nedavno je prihajalo tudi do javnega vmešavanja v več trgov, kar je oslabilo pravno varnost. Takšno poseganje je običajno odvrnilo ali omejilo naložbe Unije in tuje naložbe na nekaterih trgih, kar je dejansko omogočilo nakupe podjetij s strani tako podjetij v državni lasti kot zasebnih družb, ki so tesno povezane z vlado. Resno tudi vpliva na načeli enotnega trga in pravne države, pri čemer omejuje možnosti za trajnostno gospodarsko rast. Posamezne družbe in panoge so na primer obravnavane diskriminatorno, in sicer s prilagojenimi davki, cenovnimi kapicami in predpisi, uvedenimi na hitro in brez predhodnega posvetovanja. Vlada od leta 2020 za uvedbo takih ukrepov uporablja tudi izredna pooblastila v okviru „stanja nevarnosti“. Proračunski prihodki iz davkov za posamezne sektorje so znatni. Vlada je na primer nedavno uvedla upravne cenovne kapice in 90-odstotni davek na dobiček v proizvodnji cementa in keramičnih materialov. To so panoge z visoko stopnjo tujega lastništva. Decembra 2022 je vlada nenadoma zvišala davek za zavarovalniške in farmacevtske družbe. Bankam je bila naložena kapica za prilagodljive hipotekarne obrestne mere, ki je vplivala na njihovo posojilno sposobnost in dobičkonosnost. Na nekatera podjetja, zlasti na področju maloprodaje in prevoza, se je neupravičeno pritiskalo s selektivnimi in samovoljnimi upravnimi pregledi, globami in odvzemi dovoljenj. Zdi se, da ni učinkovitih pravnih sredstev zoper samovoljne ukrepe, ki jih sprejemajo organi. Maloprodajni sektor se še vedno sooča z nepredvidljivimi predpisi. Pogoji za izdajo dovoljenja za ustanovitev ali spremembo trgovin, večjih od 400 kvadratnih metrov, se zdijo nepregledni, dostopnost sodnega nadzora pa je vprašljiva. Davek za maloprodajni sektor nesorazmerno bremeni večja podjetja, katerih sedež ni na Madžarskem. Vlada svoja pooblastila pogosto uporablja za izvzetje transakcij iz nadzora nad združitvami.
  Posledice takih transakcij za gospodarstvo, konkurenco in enotni trg se ne ocenjujejo. Merila za izvzetja niso določena pregledno, poleg tega ne obstaja formalni postopek za izpodbijanje teh meril ali zadevne odločitve. Zaradi takega poseganja se je v škodo tujega lastništva povečalo državno ali državi naklonjeno domače lastništvo na področju bančništva, telekomunikacij, javnih služb, medijev ter televizijskega in radijskega oddajanja. Glede na napovedi članov vlade je mogoče podobne transakcije pričakovati v zavarovalniškem, maloprodajnem in prometnem sektorju, zlasti v zvezi z letališčem v Budimpešti. Zmanjšana prisotnost tujega kapitala ter tehničnega znanja in izkušenj, zlasti v industrijah z visoko dodano vrednostjo, kot sta bančništvo in telekomunikacije, bi lahko omejila priložnosti Madžarske za rast produktivnosti in inovacije. |
| --- | --- |

(37)

Nedavno je prihajalo tudi do javnega vmešavanja v več trgov, kar je oslabilo pravno varnost. Takšno poseganje je običajno odvrnilo ali omejilo naložbe Unije in tuje naložbe na nekaterih trgih, kar je dejansko omogočilo nakupe podjetij s strani tako podjetij v državni lasti kot zasebnih družb, ki so tesno povezane z vlado. Resno tudi vpliva na načeli enotnega trga in pravne države, pri čemer omejuje možnosti za trajnostno gospodarsko rast. Posamezne družbe in panoge so na primer obravnavane diskriminatorno, in sicer s prilagojenimi davki, cenovnimi kapicami in predpisi, uvedenimi na hitro in brez predhodnega posvetovanja. Vlada od leta 2020 za uvedbo takih ukrepov uporablja tudi izredna pooblastila v okviru „stanja nevarnosti“. Proračunski prihodki iz davkov za posamezne sektorje so znatni. Vlada je na primer nedavno uvedla upravne cenovne kapice in 90-odstotni davek na dobiček v proizvodnji cementa in keramičnih materialov. To so panoge z visoko stopnjo tujega lastništva. Decembra 2022 je vlada nenadoma zvišala davek za zavarovalniške in farmacevtske družbe. Bankam je bila naložena kapica za prilagodljive hipotekarne obrestne mere, ki je vplivala na njihovo posojilno sposobnost in dobičkonosnost. Na nekatera podjetja, zlasti na področju maloprodaje in prevoza, se je neupravičeno pritiskalo s selektivnimi in samovoljnimi upravnimi pregledi, globami in odvzemi dovoljenj. Zdi se, da ni učinkovitih pravnih sredstev zoper samovoljne ukrepe, ki jih sprejemajo organi. Maloprodajni sektor se še vedno sooča z nepredvidljivimi predpisi. Pogoji za izdajo dovoljenja za ustanovitev ali spremembo trgovin, večjih od 400 kvadratnih metrov, se zdijo nepregledni, dostopnost sodnega nadzora pa je vprašljiva. Davek za maloprodajni sektor nesorazmerno bremeni večja podjetja, katerih sedež ni na Madžarskem. Vlada svoja pooblastila pogosto uporablja za izvzetje transakcij iz nadzora nad združitvami.

Posledice takih transakcij za gospodarstvo, konkurenco in enotni trg se ne ocenjujejo. Merila za izvzetja niso določena pregledno, poleg tega ne obstaja formalni postopek za izpodbijanje teh meril ali zadevne odločitve. Zaradi takega poseganja se je v škodo tujega lastništva povečalo državno ali državi naklonjeno domače lastništvo na področju bančništva, telekomunikacij, javnih služb, medijev ter televizijskega in radijskega oddajanja. Glede na napovedi članov vlade je mogoče podobne transakcije pričakovati v zavarovalniškem, maloprodajnem in prometnem sektorju, zlasti v zvezi z letališčem v Budimpešti. Zmanjšana prisotnost tujega kapitala ter tehničnega znanja in izkušenj, zlasti v industrijah z visoko dodano vrednostjo, kot sta bančništvo in telekomunikacije, bi lahko omejila priložnosti Madžarske za rast produktivnosti in inovacije.

| (38) | Mešanica virov energije Madžarske sloni na nafti in plinu, vsak od njiju pa predstavlja približno tretjino skupne porabe energije. Delež jedrskih in obnovljivih virov energije znaša 15 % oziroma približno 14 %. Madžarska je pri fosilnih gorivih in jedrski energiji še naprej močno odvisna od Rusije, njena prizadevanja, da bi prekinila odvisnost od Rusije, pa so počasna. Uvoz iz Rusije pokriva tri četrtine domače porabe plina. Madžarska je leta 2021 z družbo Gazprom podpisala dolgoročni sporazum o oskrbi s plinom, aprila 2023 pa je bil izpogajan amandma k temu sporazumu, v katerem je navedena možnost dodatnih količin. Za zmanjšanje odvisnosti od ruskih fosilnih goriv bodo potrebni znatni dodatni ukrepi, zlasti za okrepitev sodelovanja s sosednjimi državami, po potrebi tudi na področju infrastrukture, da se zagotovi dostop do alternativnih virov fosilnih goriv. Z elektrifikacijo in predvidenimi naložbami v energetsko intenzivne industrije se bo povečala potreba po proizvodnji električne energije. Kljub znatnemu povečanju zmogljivosti za proizvodnjo sončne energije v zadnjih letih je delež zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov še vedno med najmanjšimi v Uniji. Postavitev polj vetrnih elektrarn je ustavljena in naj bi se nadaljevala po odpravi pravnih omejitev. Geotermalna energija je premalo izkoriščena. Pogosto spreminjajoče se regulativno okolje prinaša več izzivov za razvoj energije iz obnovljivih virov. Poleg tega omejitve zmogljivosti omrežja za prenos električne energije ustvarjajo znatno ozko grlo za priključitev obnovljivih virov energije na omrežje, pomanjkanje prožnih rešitev na strani povpraševanja in ponudbe ter omejena vloga odjemalcev pa znatno omejujeta razvoj proizvodnje čiste električne energije iz obnovljivih virov. Neoptimalna vključitev v izravnalni trg Unije predstavlja tudi zamujeno priložnost za optimizacijo omrežja z dodatno zmogljivostjo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(38)

Mešanica virov energije Madžarske sloni na nafti in plinu, vsak od njiju pa predstavlja približno tretjino skupne porabe energije. Delež jedrskih in obnovljivih virov energije znaša 15 % oziroma približno 14 %. Madžarska je pri fosilnih gorivih in jedrski energiji še naprej močno odvisna od Rusije, njena prizadevanja, da bi prekinila odvisnost od Rusije, pa so počasna. Uvoz iz Rusije pokriva tri četrtine domače porabe plina. Madžarska je leta 2021 z družbo Gazprom podpisala dolgoročni sporazum o oskrbi s plinom, aprila 2023 pa je bil izpogajan amandma k temu sporazumu, v katerem je navedena možnost dodatnih količin. Za zmanjšanje odvisnosti od ruskih fosilnih goriv bodo potrebni znatni dodatni ukrepi, zlasti za okrepitev sodelovanja s sosednjimi državami, po potrebi tudi na področju infrastrukture, da se zagotovi dostop do alternativnih virov fosilnih goriv. Z elektrifikacijo in predvidenimi naložbami v energetsko intenzivne industrije se bo povečala potreba po proizvodnji električne energije. Kljub znatnemu povečanju zmogljivosti za proizvodnjo sončne energije v zadnjih letih je delež zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov še vedno med najmanjšimi v Uniji. Postavitev polj vetrnih elektrarn je ustavljena in naj bi se nadaljevala po odpravi pravnih omejitev. Geotermalna energija je premalo izkoriščena. Pogosto spreminjajoče se regulativno okolje prinaša več izzivov za razvoj energije iz obnovljivih virov. Poleg tega omejitve zmogljivosti omrežja za prenos električne energije ustvarjajo znatno ozko grlo za priključitev obnovljivih virov energije na omrežje, pomanjkanje prožnih rešitev na strani povpraševanja in ponudbe ter omejena vloga odjemalcev pa znatno omejujeta razvoj proizvodnje čiste električne energije iz obnovljivih virov. Neoptimalna vključitev v izravnalni trg Unije predstavlja tudi zamujeno priložnost za optimizacijo omrežja z dodatno zmogljivostjo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.

| (39) | Madžarska ima velik potencial na področju energetske učinkovitosti, zlasti v stanovanjskih stavbah. Poraba zemeljskega plina na Madžarskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 20 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v prejšnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja iz Uredbe Sveta (EU) 2022/1369 (16), tudi zaradi ukrepov v javnem sektorju in spremembe sistema cenovnih kapic za energijo, ki se uporablja za gospodinjstva. Madžarska naj si prizadeva za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (17). Kljub nedavnim spremembam pa obstoječi sistem upravnih cen energije še vedno ne omogoča, da bi cenovni signali delovali pravilno in ustvarjali zadostne spodbude za varčevanje z energijo. Zamejitve cen se enotno uporabljajo za vsa gospodinjstva. Do subvencionirane upravne cene so upravičena tudi gospodinjstva z visokimi dohodki, medtem ko družine z nizkimi dohodki pogosto živijo v energetsko manj učinkovitih domovih. S ciljno usmerjenimi shemami za gospodinjstva z nizkimi dohodki bi se učinkoviteje podprla ranljiva gospodinjstva in ustvarili prihranki energije. |
| --- | --- |

(39)

Madžarska ima velik potencial na področju energetske učinkovitosti, zlasti v stanovanjskih stavbah. Poraba zemeljskega plina na Madžarskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 20 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v prejšnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja iz Uredbe Sveta (EU) 2022/1369 (16), tudi zaradi ukrepov v javnem sektorju in spremembe sistema cenovnih kapic za energijo, ki se uporablja za gospodinjstva. Madžarska naj si prizadeva za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (17). Kljub nedavnim spremembam pa obstoječi sistem upravnih cen energije še vedno ne omogoča, da bi cenovni signali delovali pravilno in ustvarjali zadostne spodbude za varčevanje z energijo. Zamejitve cen se enotno uporabljajo za vsa gospodinjstva. Do subvencionirane upravne cene so upravičena tudi gospodinjstva z visokimi dohodki, medtem ko družine z nizkimi dohodki pogosto živijo v energetsko manj učinkovitih domovih. S ciljno usmerjenimi shemami za gospodinjstva z nizkimi dohodki bi se učinkoviteje podprla ranljiva gospodinjstva in ustvarili prihranki energije.

| (40) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Madžarsko poročalo o pomanjkanju delovne sile za 31 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanje za zeleni prehod. Hkrati se je udeležba delavcev v usposabljanju v energetsko intenzivnih industrijah znatno zmanjšala in je zdaj pod povprečjem Unije. |
| --- | --- |

(40)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Madžarsko poročalo o pomanjkanju delovne sile za 31 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanje za zeleni prehod. Hkrati se je udeležba delavcev v usposabljanju v energetsko intenzivnih industrijah znatno zmanjšala in je zdaj pod povprečjem Unije.

| (41) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(41)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (42) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in te ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z zelo močnimi cenovnimi pritiski ter potrebami po zunanjem in državnem financiranju. Priporočili 2 in 4 prispevata k obravnavanju priporočila 1 – |
| --- | --- |

(42)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in te ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z zelo močnimi cenovnimi pritiski ter potrebami po zunanjem in državnem financiranju. Priporočili 2 in 4 prispevata k obravnavanju priporočila 1 –

PRIPOROČA, da Madžarska v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 4,4 % (19);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

si prizadeva za učinkovito usklajevanje in jasno razmejitev makroekonomskih politik, da zagotovi fiskalno in zunanjo vzdržnost; postopno odpravi cenovne in obrestne kapice, da se zmanjšajo učinki izkrivljanja in olajša nemoten prenos denarne politike; ciljno usmerja podporne ukrepe v stanovanjskem sektorju na gospodinjstva z nizkimi dohodki; okrepi srednjeročni proračunski okvir, uskladi pripravo letnih proračunov s proračunskim letom in omeji diskrecijo pri izvrševanju letnih proračunov;

2.

nujno izpolni zahtevane mejnike in cilje, povezane s krepitvijo neodvisnosti sodstva in zagotovitvijo zaščite finančnih interesov Unije, da se omogoči hitro in dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost; hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

izboljša ustreznost sistema socialne pomoči, vključno z denarnimi nadomestili za brezposelnost; izboljša dostop do učinkovitih aktivnih ukrepov trga dela, zlasti možnosti izpopolnjevanja za najbolj prikrajšane skupine, in zagotovi učinkovit socialni dialog; izboljša regulativni okvir in konkurenco na področju storitev, tako da v skladu z načeli enotnega trga in pravne države prepreči selektivno in samovoljno upravno poseganje in uporabo prilagojene zakonodaje, ki posameznim podjetjem zagotavlja neupravičeno prednost ali jih postavlja v slabši položaj, izvaja sistematičen nadzor konkurence v zvezi s poslovnimi transakcijami, uporabo nujnih ukrepov pa zmanjša na nujno potrebne;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospešitvijo uvajanja obnovljivih virov energije, vključno z vetrno energijo, geotermalno energijo in trajnostnim biometanom, zlasti z racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj, pri tem pa redno izvaja presoje vplivov na okolje, ter z ustvarjanjem podpornega in predvidljivega regulativnega okolja; postopno odpravi subvencije za fosilna goriva; reformira pravila o izravnalnem trgu energije in določanje tarif, da se omogočita povračilo stroškov in optimalna uporaba omrežja; po potrebi nadgradi elektroenergetsko infrastrukturo, vključno z zmogljivostmi omrežij in shranjevanja; diverzificira uvoz fosilnih goriv, da znatno zmanjša odvisnost od Rusije, med drugim z okrepitvijo sodelovanja z drugimi državami članicami, po potrebi tudi na področju infrastrukture; izboljša energetsko učinkovitost, zlasti v stavbah, in nadaljuje prizadevanja za zmanjšanje skupne porabe plina; prilagodi sedanji sistem reguliranih cen energije, da se spodbudi varčevanje z energijo, hkrati pa se gospodinjstvom z nizkimi dohodki zagotovi ciljno usmerjena podpora; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 15447/22; ST 15447/22 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 78).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele ekspanziven učinek v višini 1,7 odstotne točke BDP, in sicer zaradi nakupa zalog plina s strani posebnega subjekta, razvrščenega v sektor država.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 136).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Madžarske, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 16,6 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 2,2 odstotne točke BDP. Velik upad drugih naložb v osnovna sredstva v letu 2023 je povezan z velikim učinkom nakupa zalog plina s strani posebnega subjekta, razvrščenega v sektor država, v letu 2022.

13

(14)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

14

(15)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

17

(18)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

18

(19)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,5 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

19

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/167 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/167

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2023

(2023/C 312/18)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Malte ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bo potreben. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Malte za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Malte ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bo potreben. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Malte za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Malta je 13. julija 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 5. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Malto (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Malta zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Malta je 13. julija 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 5. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Malto (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Malta zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Malta je 25. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 3. maja 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Malte o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Malta je 25. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 3. maja 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Malte o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Malto za leto 2023. V njem je ocenila napredek Malte pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Malti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Malte pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Malto za leto 2023. V njem je ocenila napredek Malte pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Malti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Malte pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Malti zmanjšal s 7,8 % BDP v letu 2021 na 5,8 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 55,1 % BDP konec leta 2021 padel na 53,4 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Malte, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Malta bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024. |
| --- | --- |

(12)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Malti zmanjšal s 7,8 % BDP v letu 2021 na 5,8 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 55,1 % BDP konec leta 2021 padel na 53,4 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Malte, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Malta bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024.

| (13) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje posrednih davkov na porabo energije, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencije za proizvodnjo energije, da se nadomesti zvišanje cen uvožene električne energije in emisij ogljika. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 2,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 3,2 % v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje posrednih davkov na porabo energije, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencije za proizvodnjo energije, da se nadomesti zvišanje cen uvožene električne energije in emisij ogljika. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 2,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 3,2 % v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022.

| (14) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Malta v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. |
| --- | --- |

(14)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Malta v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah.

| (15) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 večinoma nevtralna in je znašala – 0,2 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Malta okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,9 % BDP (v letu 2021 pa 1,1 % BDP). Zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica manjšega črpanja drugih sredstev Unije. Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,2 odstotne točke (9). Malta torej ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,9 % odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 1,9 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Malta je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 večinoma nevtralna in je znašala – 0,2 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Malta okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,9 % BDP (v letu 2021 pa 1,1 % BDP). Zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica manjšega črpanja drugih sredstev Unije. Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,2 odstotne točke (9). Malta torej ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,9 % odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 1,9 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Malta je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je v skladu s spomladansko napovedjo Komisije za leto 2023 in pozneje. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 4,1 %, v letu 2024 pa za 4,5 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižjo realno rast BDP v višini 3,9 % v letu 2023 in 4,1 % v letu 2024, predvsem zaradi manjšega prispevka neto izvoza k rasti. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je v skladu s spomladansko napovedjo Komisije za leto 2023 in pozneje. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 4,1 %, v letu 2024 pa za 4,5 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižjo realno rast BDP v višini 3,9 % v letu 2023 in 4,1 % v letu 2024, predvsem zaradi manjšega prispevka neto izvoza k rasti.

| (17) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 5,0 % BDP. Zmanjšanje v letu 2023 odraža predvsem povečanje drugih prihodkov, vključno s prihodki iz shem državljanstva in prebivanja za vlagatelje, zmanjšanje subvencij, vključno s pričakovano postopno odpravo stroškov prestrukturiranja nacionalnih letalskih prevoznikov, pa je delno izravnano s povečanjem vmesne potrošnje in bruto investicij v osnovna sredstva. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 53,4 % konec leta 2022 na 54,5 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 5,1 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 54,8 % BDP konec leta 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 zmanjšal na 5,0 % BDP. Zmanjšanje v letu 2023 odraža predvsem povečanje drugih prihodkov, vključno s prihodki iz shem državljanstva in prebivanja za vlagatelje, zmanjšanje subvencij, vključno s pričakovano postopno odpravo stroškov prestrukturiranja nacionalnih letalskih prevoznikov, pa je delno izravnano s povečanjem vmesne potrošnje in bruto investicij v osnovna sredstva. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 53,4 % konec leta 2022 na 54,5 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 5,1 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 54,8 % BDP konec leta 2023.

| (18) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Ti ukrepi vključujejo predvsem ukrepe, podaljšane iz leta 2022, zlasti zmanjšanje posrednih davkov na porabo energije in subvencije za proizvodnjo energije, da se nadomesti zvišanje cen uvožene električne energije in emisij ogljika. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,7 % BDP (10). Zdi se, da ukrepi v letu 2023 niso usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja ter ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,1 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,8 % BDP |
| --- | --- |

(18)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Ti ukrepi vključujejo predvsem ukrepe, podaljšane iz leta 2022, zlasti zmanjšanje posrednih davkov na porabo energije in subvencije za proizvodnjo energije, da se nadomesti zvišanje cen uvožene električne energije in emisij ogljika. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,7 % BDP (10). Zdi se, da ukrepi v letu 2023 niso usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja ter ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,1 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,8 % BDP

| (19) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Malti priporočil, naj ukrepa tako, da v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Malta bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Malti je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(19)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Malti priporočil, naj ukrepa tako, da v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Malta bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Malti je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (20) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 0,4 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi večinoma nevtralni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 0,2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,8 % BDP, Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 1,6 % BDP, restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa je znašal 0,3 odstotne točke (13). Zato Malta načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, nacionalno financirane naložbe pa naj se ne bi ohranile. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, zlasti za prenovo zasebnih in javnih stavb, vključno z bolnišnicami in šolami, elektrifikacijo prometnega sektorja in projekte, povezane z digitalizacijo javne uprave in zasebnega sektorja, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 0,4 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi večinoma nevtralni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 0,2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,8 % BDP, Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 1,6 % BDP, restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa je znašal 0,3 odstotne točke (13). Zato Malta načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, nacionalno financirane naložbe pa naj se ne bi ohranile. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, zlasti za prenovo zasebnih in javnih stavb, vključno z bolnišnicami in šolami, elektrifikacijo prometnega sektorja in projekte, povezane z digitalizacijo javne uprave in zasebnega sektorja, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 4,3 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža predvsem zmanjšanje subvencij, vključno s postopnim opuščanjem sistemov predčasnega upokojevanja pri nacionalnih letalskih prevoznikih, ter omejeno rast plač in odhodkov za vmesno potrošnjo, ki se delno izravnajo s povečanjem odhodkov za obresti. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 55,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,5 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 56,1 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(21)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 4,3 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža predvsem zmanjšanje subvencij, vključno s postopnim opuščanjem sistemov predčasnega upokojevanja pri nacionalnih letalskih prevoznikih, ter omejeno rast plač in odhodkov za vmesno potrošnjo, ki se delno izravnajo s povečanjem odhodkov za obresti. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 55,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,5 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 56,1 % BDP konec leta 2024.

| (22) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje nekaterih energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva neto stroške energetskih podpornih ukrepov v višini 1,5 % BDP. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Zdi se, da večina energetskih podpornih ukrepov, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, ni usmerjena v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(22)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje nekaterih energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva neto stroške energetskih podpornih ukrepov v višini 1,5 % BDP. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Zdi se, da večina energetskih podpornih ukrepov, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, ni usmerjena v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti.

| (23) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov v letu 2024 ne bi smela preseči 5,9 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,7 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov, ki je nižja od priporočene za leto 2024. |
| --- | --- |

(23)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov v letu 2024 ne bi smela preseči 5,9 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,7 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov, ki je nižja od priporočene za leto 2024.

| (24) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 3,3 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, kar je v veliki meri posledica tega, da večina takih ukrepov ostaja v veljavi. |
| --- | --- |

(24)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 3,3 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, kar je v veliki meri posledica tega, da večina takih ukrepov ostaja v veljavi.

| (25) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 3,8 % BDP v letu 2023 na 3,1 % BDP v letu 2024. Nižje naložbe odražajo nižje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, vendar ne prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo naložbe z visoko dodano vrednostjo in strukturne reforme za zeleni, digitalni in energetski prehod, vključno z zdravjem in upravljanjem, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(25)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 3,8 % BDP v letu 2023 na 3,1 % BDP v letu 2024. Nižje naložbe odražajo nižje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, vendar ne prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo naložbe z visoko dodano vrednostjo in strukturne reforme za zeleni, digitalni in energetski prehod, vključno z zdravjem in upravljanjem, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost.

| (26) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 3,6 % BDP v letu 2025 in na 2,9 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država v letu 2026 naj tako ne bi presegel 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 55,7 % konec leta 2024 na 56,1 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(26)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 3,6 % BDP v letu 2025 in na 2,9 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država v letu 2026 naj tako ne bi presegel 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 55,7 % konec leta 2024 na 56,1 % do konca leta 2026.

| (27) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Malteški načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Malta je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza 19 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je 8. marca 2023 znašalo 52,3 milijona EUR (v nepovratnih sredstvih). Malta je 26. aprila 2023 predložila spremembo svojega načrta skupaj z novim poglavjem REPowerEU. Novo poglavje REPowerEU naj bi obravnavalo izzive, povezane z oskrbo z energijo in zanesljivostjo oskrbe z energijo, ter pospešilo prehod na obnovljive vire energije. Poleg tega Malta predlaga nekatere spremembe prvotnega načrta za okrevanje in odpornost zaradi zmanjšanja skupnih dodeljenih sredstev ter prilagoditve načrta za okrevanje in odpornost objektivnim okoliščinam. Vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Malte na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Malteški načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Malta je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza 19 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je 8. marca 2023 znašalo 52,3 milijona EUR (v nepovratnih sredstvih). Malta je 26. aprila 2023 predložila spremembo svojega načrta skupaj z novim poglavjem REPowerEU. Novo poglavje REPowerEU naj bi obravnavalo izzive, povezane z oskrbo z energijo in zanesljivostjo oskrbe z energijo, ter pospešilo prehod na obnovljive vire energije. Poleg tega Malta predlaga nekatere spremembe prvotnega načrta za okrevanje in odpornost zaradi zmanjšanja skupnih dodeljenih sredstev ter prilagoditve načrta za okrevanje in odpornost objektivnim okoliščinam. Vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Malte na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (28) | Komisija je vse programske dokumente Malte za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Malti. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je vse programske dokumente Malte za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Malti.

| (29) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Malta sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z značilnostmi davčnega sistema, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje, z energetsko politiko in zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(29)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Malta sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z značilnostmi davčnega sistema, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje, z energetsko politiko in zelenim prehodom.

| (30) | Za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov je še vedno ključnega pomena boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju. Zaradi učinkov prelivanja med državami članicami, ki jih povzročijo strategije agresivnega davčnega načrtovanja, je bistvenega pomena usklajeno delovanje nacionalnih politik vseh držav članic kot dopolnitev zakonodaji Unije. Malta je sprejela ukrepe za obravnavanje praks agresivnega davčnega načrtovanja z izvajanjem predhodno dogovorjenih mednarodnih in evropskih pobud. Poleg tega se zavezuje, da bo to vprašanje obravnavala v svojem načrtu za okrevanje in odpornost. Zaveze, da se uvedejo pravila o transfernih cenah in naročijo neodvisne študije o plačilih v tujino in plačilih iz tujine (tj. med rezidenti Unije in rezidenti tretjih držav), ki jim mora slediti zakonodaja v skladu z ugotovitvami študije, kažejo v pravo smer. Vendar dokler Malta ne bo uporabljala pri viru odtegnjenih davkov na plačila obresti, dividend in licenčnin, ki jih družbe s sedežem na Malti izvršijo v jurisdikcije z ničelno ali nizko davčno stopnjo (v tem primeru je mišljena katera koli jurisdikcija z zakonsko stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od najnižje zakonsko določene stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji, ki je 9 %), ali enakovrednih zaščitnih ukrepov, da bi zagotovila, da podjetja ne morejo prenesti svojih dobičkov neobdavčeno v tretje države, tveganje dvojne neobdavčitve teh dobičkov ostaja visoko. Poleg tega obravnava rezidentnih družb brez davčnega domicila še naprej predstavlja tveganje v smislu dvojne neobdavčitve tako za podjetja kot tudi za posameznike. Težava bo le delno odpravljena z upoštevanjem Direktive Sveta (EU) 2022/2523 (15), ki se bo za velike družbe uporabljala šele, ko jo bo Malta začela izvajati. |
| --- | --- |

(30)

Za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov je še vedno ključnega pomena boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju. Zaradi učinkov prelivanja med državami članicami, ki jih povzročijo strategije agresivnega davčnega načrtovanja, je bistvenega pomena usklajeno delovanje nacionalnih politik vseh držav članic kot dopolnitev zakonodaji Unije. Malta je sprejela ukrepe za obravnavanje praks agresivnega davčnega načrtovanja z izvajanjem predhodno dogovorjenih mednarodnih in evropskih pobud. Poleg tega se zavezuje, da bo to vprašanje obravnavala v svojem načrtu za okrevanje in odpornost. Zaveze, da se uvedejo pravila o transfernih cenah in naročijo neodvisne študije o plačilih v tujino in plačilih iz tujine (tj. med rezidenti Unije in rezidenti tretjih držav), ki jim mora slediti zakonodaja v skladu z ugotovitvami študije, kažejo v pravo smer. Vendar dokler Malta ne bo uporabljala pri viru odtegnjenih davkov na plačila obresti, dividend in licenčnin, ki jih družbe s sedežem na Malti izvršijo v jurisdikcije z ničelno ali nizko davčno stopnjo (v tem primeru je mišljena katera koli jurisdikcija z zakonsko stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od najnižje zakonsko določene stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji, ki je 9 %), ali enakovrednih zaščitnih ukrepov, da bi zagotovila, da podjetja ne morejo prenesti svojih dobičkov neobdavčeno v tretje države, tveganje dvojne neobdavčitve teh dobičkov ostaja visoko. Poleg tega obravnava rezidentnih družb brez davčnega domicila še naprej predstavlja tveganje v smislu dvojne neobdavčitve tako za podjetja kot tudi za posameznike. Težava bo le delno odpravljena z upoštevanjem Direktive Sveta (EU) 2022/2523 (15), ki se bo za velike družbe uporabljala šele, ko jo bo Malta začela izvajati.

| (31) | Fosilna goriva imajo še naprej pomembno vlogo v gospodarstvu Malte, zaradi česar je država močno odvisna od uvoza energije in izpostavljena svetovnim gibanjem cen, čeprav ne uvaža nafte ali plina neposredno iz Rusije. Leta 2021 so fosilna goriva predstavljala večino proizvodnje električne energije na Malti, obnovljivi viri energije pa le 11,9 %. Malta ima velik potencial sončne in vetrne energije na morju, ki ni izkoriščen. Zaveza vlade, da bo sprejela tehnologije za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju in navedla svoj nezavezujoč delež k ciljem Unije glede obnovljivih virov energije na morju, je pozitivna sprememba politike, konkretne projekte pa je treba še določiti. Zmogljivost in fleksibilnost elektroenergetskega omrežja sta ozko grlo za vključevanje obnovljivih virov energije ter za povečanje učinkovitosti, zanesljivosti in varnosti oskrbe z električno energijo. Za odpravo tega ozkega grla so potrebne naložbe v posodobitev omrežja, tudi iz proračuna za nepovratna sredstva Malte v okviru načrta REPowerEU. Malta izboljšuje zanesljivost oskrbe z energijo z gradnjo drugega povezovalnega daljnovoda za električno energijo z Italijo. |
| --- | --- |

(31)

Fosilna goriva imajo še naprej pomembno vlogo v gospodarstvu Malte, zaradi česar je država močno odvisna od uvoza energije in izpostavljena svetovnim gibanjem cen, čeprav ne uvaža nafte ali plina neposredno iz Rusije. Leta 2021 so fosilna goriva predstavljala večino proizvodnje električne energije na Malti, obnovljivi viri energije pa le 11,9 %. Malta ima velik potencial sončne in vetrne energije na morju, ki ni izkoriščen. Zaveza vlade, da bo sprejela tehnologije za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju in navedla svoj nezavezujoč delež k ciljem Unije glede obnovljivih virov energije na morju, je pozitivna sprememba politike, konkretne projekte pa je treba še določiti. Zmogljivost in fleksibilnost elektroenergetskega omrežja sta ozko grlo za vključevanje obnovljivih virov energije ter za povečanje učinkovitosti, zanesljivosti in varnosti oskrbe z električno energijo. Za odpravo tega ozkega grla so potrebne naložbe v posodobitev omrežja, tudi iz proračuna za nepovratna sredstva Malte v okviru načrta REPowerEU. Malta izboljšuje zanesljivost oskrbe z energijo z gradnjo drugega povezovalnega daljnovoda za električno energijo z Italijo.

| (32) | Prispevek Malte k ciljem Unije glede energetske učinkovitosti za leto 2030 je majhen, poraba energije v stanovanjskih stavbah pa se še naprej povečuje. Malta bi lahko okrepila ukrepe za povečanje energetske učinkovitosti in zmanjšala povpraševanje po energiji s spodbujanjem namestitve fotovoltaičnih panelov na vse nove stavbe: zagotavljanjem, da se na vseh novih javnih in nestanovanjskih stavbah z uporabno tlorisno površino več kot 250 m2 uporabijo naprave za pridobivanje sončne energije, odpravljanjem pravnih ovir in zagotavljanjem dodatnih ekonomskih spodbud lastnikom stanovanj. Uporaba digitalne tehnologije, kot so aplikacije za spremljanje in reguliranje porabe energije, bi lahko prispevala k povečanju energetske učinkovitosti. Učinkovito izvajanje novega nacionalnega regulativnega okvira za gradbeni sektor bi povečalo kakovost (vključno z energetsko učinkovitostjo) stavb in varnost gradnje. Poraba zemeljskega plina na Malti se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 povečala za 12,7 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, kar je v nasprotju s ciljem 15-odstotnega zmanjšanja, določenem v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (16). Čeprav Malta izpolnjuje pogoje za izvzetje iz navedenega cilja, naj okrepi prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (17). |
| --- | --- |

(32)

Prispevek Malte k ciljem Unije glede energetske učinkovitosti za leto 2030 je majhen, poraba energije v stanovanjskih stavbah pa se še naprej povečuje. Malta bi lahko okrepila ukrepe za povečanje energetske učinkovitosti in zmanjšala povpraševanje po energiji s spodbujanjem namestitve fotovoltaičnih panelov na vse nove stavbe: zagotavljanjem, da se na vseh novih javnih in nestanovanjskih stavbah z uporabno tlorisno površino več kot 250 m2 uporabijo naprave za pridobivanje sončne energije, odpravljanjem pravnih ovir in zagotavljanjem dodatnih ekonomskih spodbud lastnikom stanovanj. Uporaba digitalne tehnologije, kot so aplikacije za spremljanje in reguliranje porabe energije, bi lahko prispevala k povečanju energetske učinkovitosti. Učinkovito izvajanje novega nacionalnega regulativnega okvira za gradbeni sektor bi povečalo kakovost (vključno z energetsko učinkovitostjo) stavb in varnost gradnje. Poraba zemeljskega plina na Malti se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 povečala za 12,7 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, kar je v nasprotju s ciljem 15-odstotnega zmanjšanja, določenem v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (16). Čeprav Malta izpolnjuje pogoje za izvzetje iz navedenega cilja, naj okrepi prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (17).

| (33) | Poleg tega glede na stalno zanašanje na osebne avtomobile emisije v cestnem prometu še naprej naraščajo in na Malti predstavljajo največji vir emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami. Delež brezemisijskih vozil je veliko nižji od povprečja v Uniji in se zelo počasi povečuje. Za zmanjšanje emisij in prometnih zastojev bi morala Malta izboljšati javni prevoz (točnost, skrajšanje časa potovanja), uvesti inteligentne prometne sisteme (za izboljšanje prometnih tokov, varnosti in izvrševanja prometnih predpisov) ter izvesti naložbe v infrastrukturo za mehko mobilnost za varne alternative uporabi osebnih avtomobilov (kot so varni, ločeni in medsebojno povezani pločniki ter kolesarske/e-skuterske poti). |
| --- | --- |

(33)

Poleg tega glede na stalno zanašanje na osebne avtomobile emisije v cestnem prometu še naprej naraščajo in na Malti predstavljajo največji vir emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami. Delež brezemisijskih vozil je veliko nižji od povprečja v Uniji in se zelo počasi povečuje. Za zmanjšanje emisij in prometnih zastojev bi morala Malta izboljšati javni prevoz (točnost, skrajšanje časa potovanja), uvesti inteligentne prometne sisteme (za izboljšanje prometnih tokov, varnosti in izvrševanja prometnih predpisov) ter izvesti naložbe v infrastrukturo za mehko mobilnost za varne alternative uporabi osebnih avtomobilov (kot so varni, ločeni in medsebojno povezani pločniki ter kolesarske/e-skuterske poti).

| (34) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 je bilo na Malti sporočeno pomanjkanje delovne sile za šest poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno z delavci v predelovalnem sektorju in gradbeništvu. |
| --- | --- |

(34)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 je bilo na Malti sporočeno pomanjkanje delovne sile za šest poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno z delavci v predelovalnem sektorju in gradbeništvu.

| (35) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(35)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (36) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Malto, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in četrtega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 – |
| --- | --- |

(36)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Malto, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in četrtega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 –

PRIPOROČA, da Malta v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 5,9 % (19);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

2.

nadaljuje dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter hitro začne izvajati ukrepe iz dodatka, ki je bil nedavno predložen skupaj s poglavjem REPowerEU; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

učinkovito obravnava značilnosti davčnega sistema, ki bi lahko posameznikom in multinacionalnim družbam olajšale agresivno davčno načrtovanje, vključno z zagotavljanjem zadostne obdavčitve plačil obresti, licenčnin in dividend v tujino, ter spremeni pravila za družbe brez davčnega domicila na Malti;

4.

zmanjša odvisnost od fosilnih goriv s pospeševanjem uvajanja energije iz obnovljivih virov, vključno z vetrno in sončno energijo na morju, ter nadgradi in razširi zmogljivost elektroenergetskega omrežja, vključno s prenosom, distribucijo in baterijskim shranjevanjem; zmanjša povpraševanje po energiji z izboljšanjem energetske učinkovitosti, zlasti v stanovanjskih stavbah; zmanjša emisije iz cestnega prometa, tako da se z izboljšanjem kakovosti storitev v javnem prevozu, inteligentnimi prometnimi sistemi in naložbami v infrastrukturo za mehko mobilnost zmanjšujejo prometni zastoji; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 11941/2021 INIT; ST 11941/2021 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 83).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele restriktiven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter – po potrebi – ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 146).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Malte, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 9,5 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

13

(14)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

14

(15)  Direktiva Sveta (EU) 2022/2523 z dne 14. decembra 2022 o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine podjetij in velike domače skupine v Uniji (UL L 328, 22.12.2022, str. 1).

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

17

(18)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

18

(19)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,5 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 23.

19

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/176 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/176

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nizozemske za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2023

(2023/C 312/19)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) ter zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Nizozemske za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Nizozemske za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Nizozemska je 8. julija 2022 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 4. oktobra 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Nizozemsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Nizozemska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Nizozemska je 8. julija 2022 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 4. oktobra 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Nizozemsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Nizozemska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Nizozemska je 28. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Nizozemske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Nizozemska je 28. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Nizozemske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Nizozemsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Nizozemske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Nizozemskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Nizozemske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Nizozemsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Nizozemske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Nizozemskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Nizozemske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Nizozemsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Nizozemskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Kljub določenim znakom izboljšanja še vedno obstajajo ranljivosti, povezane z visokim zasebnim dolgom in velikim presežkom na tekočem računu, ki imata čezmejni pomen. Presežek na tekočem računu (kljub nedavnim revizijam podatkov) in zasebni dolg sta velika po mednarodnih standardih in presegata temelje gospodarstva. Velik presežek na tekočem računu se je v letu 2022 zmanjšal zaradi poslabšanja pogojev menjave ob povečanju tekočega računa v stalnih cenah in zaradi povečanja primanjkljaja primarnih dohodkov. Ob izboljšanju pogojev menjave naj bi se presežek v letu 2023 izrazito povečal in se v letu 2024 ustalil. Dosežen je bil omejen napredek na področju politike, vendar je treba storiti več za zmanjšanje ovir za naložbe. Zadolženost nefinančnih družb in gospodinjstev ostaja visoka, pri čemer je slednje bolj zaskrbljujoče, saj so gospodinjstva ranljiva za šoke, ta tveganja pa še poslabšuje visoka in naraščajoča precenjenost stanovanjskih nepremičnin. V prihodnje se pričakuje, da se bo dolg še naprej zmerno zmanjševal. Kljub zmernemu padcu cen stanovanj je pritisk na trg stanovanjskih nepremičnin še vedno prisoten, zlasti ker je gradnja novih stanovanj še vedno precej pod vladnimi cilji. Hkrati se lastništvo stanovanj, ki se financira z dolgom, še naprej subvencionira z ugodnim obdavčenjem, medtem ko lahko politike v zvezi s trgom zasebnih najemnih stanovanj ogrozijo njegov razvoj. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Nizozemsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Nizozemskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Kljub določenim znakom izboljšanja še vedno obstajajo ranljivosti, povezane z visokim zasebnim dolgom in velikim presežkom na tekočem računu, ki imata čezmejni pomen. Presežek na tekočem računu (kljub nedavnim revizijam podatkov) in zasebni dolg sta velika po mednarodnih standardih in presegata temelje gospodarstva. Velik presežek na tekočem računu se je v letu 2022 zmanjšal zaradi poslabšanja pogojev menjave ob povečanju tekočega računa v stalnih cenah in zaradi povečanja primanjkljaja primarnih dohodkov. Ob izboljšanju pogojev menjave naj bi se presežek v letu 2023 izrazito povečal in se v letu 2024 ustalil. Dosežen je bil omejen napredek na področju politike, vendar je treba storiti več za zmanjšanje ovir za naložbe. Zadolženost nefinančnih družb in gospodinjstev ostaja visoka, pri čemer je slednje bolj zaskrbljujoče, saj so gospodinjstva ranljiva za šoke, ta tveganja pa še poslabšuje visoka in naraščajoča precenjenost stanovanjskih nepremičnin. V prihodnje se pričakuje, da se bo dolg še naprej zmerno zmanjševal. Kljub zmernemu padcu cen stanovanj je pritisk na trg stanovanjskih nepremičnin še vedno prisoten, zlasti ker je gradnja novih stanovanj še vedno precej pod vladnimi cilji. Hkrati se lastništvo stanovanj, ki se financira z dolgom, še naprej subvencionira z ugodnim obdavčenjem, medtem ko lahko politike v zvezi s trgom zasebnih najemnih stanovanj ogrozijo njegov razvoj.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je proračunski saldo sektorja država na Nizozemskem zmanjšal s primanjkljaja v višini 2,4 % BDP v letu 2021 na uravnotežen proračun v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal z 52,5 % BDP konec leta 2021 na 51,0 % konec leta 2022. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je proračunski saldo sektorja država na Nizozemskem zmanjšal s primanjkljaja v višini 2,4 % BDP v letu 2021 na uravnotežen proračun v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal z 52,5 % BDP konec leta 2021 na 51,0 % konec leta 2022.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje DDV na energijo ter nižjo trošarino za bencin in dizelsko gorivo, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali nadomestilo za račune za energijo novembra in decembra ter podporo za gospodinjstva z nizkimi dohodki, a visokimi računi za energijo. Stroški navedenih ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer s solidarnostnim prispevkom v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1854 (7) v višini 33 %. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 0,6 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 1,8 % v letu 2021 na 0,3 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižanje DDV na energijo ter nižjo trošarino za bencin in dizelsko gorivo, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali nadomestilo za račune za energijo novembra in decembra ter podporo za gospodinjstva z nizkimi dohodki, a visokimi računi za energijo. Stroški navedenih ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer s solidarnostnim prispevkom v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1854 (7) v višini 33 %. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 0,6 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 1,8 % v letu 2021 na 0,3 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 Nizozemski (8) priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem, in ohrani nacionalno financirane naložbe. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 Nizozemski (8) priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem, in ohrani nacionalno financirane naložbe.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (9) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala ‒ 0,5 % BDP, kot je priporočil Svet. Kot je priporočil Svet, je Nizozemska še naprej podpirala okrevanje z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,2 % BDP (v letu 2021 pa 0,2 % BDP). Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,1 odstotne točke (10). Nizozemska zato ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kot je priporočeno v priporočilu Sveta. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 0,4 odstotne točke. Nizozemska je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (9) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala ‒ 0,5 % BDP, kot je priporočil Svet. Kot je priporočil Svet, je Nizozemska še naprej podpirala okrevanje z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,2 % BDP (v letu 2021 pa 0,2 % BDP). Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,1 odstotne točke (10). Nizozemska zato ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kot je priporočeno v priporočilu Sveta. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 0,4 odstotne točke. Nizozemska je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2023 za leto 2023 in pozneje. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,6 %, v letu 2024 pa za 1,4 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nekoliko višjo realno rast BDP v višini 1,8 % v letu 2023 in nekoliko nižjo rast v višini 1,2 % v letu 2024. To je predvsem posledica majhnih razlik v obetih glede domačega povpraševanja v obeh letih. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2023 za leto 2023 in pozneje. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,6 %, v letu 2024 pa za 1,4 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nekoliko višjo realno rast BDP v višini 1,8 % v letu 2023 in nekoliko nižjo rast v višini 1,2 % v letu 2024. To je predvsem posledica majhnih razlik v obetih glede domačega povpraševanja v obeh letih.

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 3,0 % BDP. Povečanje v letu 2023 odraža predvsem stroške energetskega svežnja, naraščajoče odhodke za obresti in načrte o dodatni porabi, povezane z družbenimi izzivi, kot so zeleni prehod, izobraževanje in ponudba stanovanj. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 49,3 % konec leta 2022 na 48,4 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 2,1 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi dejstva, da so se podatki o rezultatih javnofinančnega salda za leto 2022 izkazali kot boljši, kot je bilo predvideno v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva večji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 49,3 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica dejstva, da so se podatki o rezultatih za leto 2022 zaradi visoke prilagoditve stanj in tokov v letu 2022 izkazali za višje, kot je bilo predvideno v programu stabilnosti za leto 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 3,0 % BDP. Povečanje v letu 2023 odraža predvsem stroške energetskega svežnja, naraščajoče odhodke za obresti in načrte o dodatni porabi, povezane z družbenimi izzivi, kot so zeleni prehod, izobraževanje in ponudba stanovanj. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 49,3 % konec leta 2022 na 48,4 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 2,1 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi dejstva, da so se podatki o rezultatih javnofinančnega salda za leto 2022 izkazali kot boljši, kot je bilo predvideno v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva večji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 49,3 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica dejstva, da so se podatki o rezultatih za leto 2022 zaradi visoke prilagoditve stanj in tokov v letu 2022 izkazali za višje, kot je bilo predvideno v programu stabilnosti za leto 2023.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Ti vključujejo ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti znižanje trošarine za bencin in dizelsko gorivo ter podpora gospodinjstvom z nizkimi dohodki, pa tudi nove ukrepe, kot sta cenovna kapica za električno energijo in plin ter shema podpore za energetsko intenzivna MSP. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,1 % BDP (11). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja in ne ohranja cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (12), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,5 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,1 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi v primerjavi z letom 2022 ostali stabilni. |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Ti vključujejo ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti znižanje trošarine za bencin in dizelsko gorivo ter podpora gospodinjstvom z nizkimi dohodki, pa tudi nove ukrepe, kot sta cenovna kapica za električno energijo in plin ter shema podpore za energetsko intenzivna MSP. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 1,1 % BDP (11). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja in ne ohranja cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (12), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,5 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,1 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi v primerjavi z letom 2022 ostali stabilni.

| (20) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Nizozemski priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (13), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Nizozemska bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Nizozemski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Nizozemski priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (13), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Nizozemska bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Nizozemski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (‒ 1,1 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (‒ 0,5 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,9 % BDP. V to je vključeno zvišanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,4 % BDP. Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov je torej le delno posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je tudi posledica energetskih ukrepov, ki niso ciljno usmerjeni, trajnega povišanja plač v javnem sektorju in socialnih prejemkov ter višje porabe za zdravstvo. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 0,2 % BDP, nevtralen učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa je znašal 0,0 odstotne točke. Zato Nizozemska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe (14). Nizozemska načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so spodbujanje razvoja vetrnih elektrarn na morju in vlaganje vanj, spodbujanje uporabe vodika ter izboljšanje digitalne pismenosti učencev, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (‒ 1,1 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (‒ 0,5 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,9 % BDP. V to je vključeno zvišanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,4 % BDP. Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov je torej le delno posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je tudi posledica energetskih ukrepov, ki niso ciljno usmerjeni, trajnega povišanja plač v javnem sektorju in socialnih prejemkov ter višje porabe za zdravstvo. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 0,2 % BDP, nevtralen učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa je znašal 0,0 odstotne točke. Zato Nizozemska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe (14). Nizozemska načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so spodbujanje razvoja vetrnih elektrarn na morju in vlaganje vanj, spodbujanje uporabe vodika ter izboljšanje digitalne pismenosti učencev, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 2,6 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža predvsem postopno odpravo energetskih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 48,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,7 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi učinka osnove nižjega napovedanega deleža primanjkljaja v BDP v letu 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 48,8 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 2,6 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža predvsem postopno odpravo energetskih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 48,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,7 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi učinka osnove nižjega napovedanega deleža primanjkljaja v BDP v letu 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 48,8 % BDP konec leta 2024.

| (23) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(23)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (15). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije primerno, da bi se strukturni saldo za leto 2024 izboljšal za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (16) v letu 2024 ne bi smela preseči 3,5 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,1 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Vendar pa glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (15). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije primerno, da bi se strukturni saldo za leto 2024 izboljšal za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (16) v letu 2024 ne bi smela preseči 3,5 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,1 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Vendar pa glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 1,7 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je v skladu s prihranki od popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 1,7 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je v skladu s prihranki od popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov.

| (26) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale s 3,4 % BDP v letu 2023 na 3,5 % BDP v letu 2024. Višje naložbe odražajo višje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo reforme in naložbe na področjih izobraževanja, raziskav in razvoja, trga dela ter zelenega in digitalnega prehoda, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(26)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale s 3,4 % BDP v letu 2023 na 3,5 % BDP v letu 2024. Višje naložbe odražajo višje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo reforme in naložbe na področjih izobraževanja, raziskav in razvoja, trga dela ter zelenega in digitalnega prehoda, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost.

| (27) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2026 povečal na 2,8 %, v letu 2027 pa na 3,2 % BDP. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato do leta 2026 ostal pod 3 % BDP, v letu 2027 pa naj bi presegel 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal z 48,7 % konec leta 2024 na 52,7 % do konca leta 2027. |
| --- | --- |

(27)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2026 povečal na 2,8 %, v letu 2027 pa na 3,2 % BDP. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato do leta 2026 ostal pod 3 % BDP, v letu 2027 pa naj bi presegel 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal z 48,7 % konec leta 2024 na 52,7 % do konca leta 2027.

| (28) | Hitro rastoče cene stanovanj v zadnjih letih so privedle do precenjenosti trga stanovanjskih nepremičnin. Vendar je prišlo na navedenem trgu sredi leta 2022 do preobrata zaradi zaostrovanja finančnih pogojev, saj so se cene stanovanj zaradi naraščajočih hipotekarnih obrestnih mer začele zniževati. Hipotekarni dolg glede na BDP na Nizozemskem po mednarodnih standardih ostaja visok. Razlog za to so razmeroma visoke omejitve zadolževanja (razmerje med vrednostjo posojila in vrednostjo zastavljene nepremičnine) in znatne davčne olajšave za hipotekarna plačila. Čeprav se davčna olajšava za hipotekarne obresti postopoma znižuje, ostaja visoka. Zaradi posledično visoke zadolženosti gospodinjstev so slednja občutljiva na gospodarske šoke, kar je še zlasti pomembno zdaj, ko so se tveganja za popravke cen stanovanj povečala. Hkrati je trg zasebnih najemnih stanovanj razmeroma majhen, kar omejuje cenovno dostopne in razpoložljive alternative nakupu hiše. Pomanjkanje cenovno dostopnih najemnih stanovanj ogroža tudi mobilnost delovne sile. Odprava ovir za naložbe, med drugim tudi v gradnjo stanovanj, bi lahko vladi omogočila, da uspešno izvede svoje načrte za povečanje ponudbe stanovanj, ter bi zato lahko prispevala k zunanjemu uravnoteženju in boljšemu delovanju trga stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

(28)

Hitro rastoče cene stanovanj v zadnjih letih so privedle do precenjenosti trga stanovanjskih nepremičnin. Vendar je prišlo na navedenem trgu sredi leta 2022 do preobrata zaradi zaostrovanja finančnih pogojev, saj so se cene stanovanj zaradi naraščajočih hipotekarnih obrestnih mer začele zniževati. Hipotekarni dolg glede na BDP na Nizozemskem po mednarodnih standardih ostaja visok. Razlog za to so razmeroma visoke omejitve zadolževanja (razmerje med vrednostjo posojila in vrednostjo zastavljene nepremičnine) in znatne davčne olajšave za hipotekarna plačila. Čeprav se davčna olajšava za hipotekarne obresti postopoma znižuje, ostaja visoka. Zaradi posledično visoke zadolženosti gospodinjstev so slednja občutljiva na gospodarske šoke, kar je še zlasti pomembno zdaj, ko so se tveganja za popravke cen stanovanj povečala. Hkrati je trg zasebnih najemnih stanovanj razmeroma majhen, kar omejuje cenovno dostopne in razpoložljive alternative nakupu hiše. Pomanjkanje cenovno dostopnih najemnih stanovanj ogroža tudi mobilnost delovne sile. Odprava ovir za naložbe, med drugim tudi v gradnjo stanovanj, bi lahko vladi omogočila, da uspešno izvede svoje načrte za povečanje ponudbe stanovanj, ter bi zato lahko prispevala k zunanjemu uravnoteženju in boljšemu delovanju trga stanovanjskih nepremičnin.

| (29) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Čeprav je bil nizozemski načrt za okrevanje in odpornost sprejet šele leta 2022, se zdaj izvaja. Hitro nadaljevanje pogajanj o dokumentu o operativnih ureditvah bo pomagalo pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost in je potrebno za predložitev prvega zahtevka za plačilo, ki se pričakuje do konca leta 2023. Izvajanje je v teku, vendar se v tej fazi zdi, da so tveganja za nečrpanje sredstev zaradi razmeroma majhnih dodeljenih finančnih sredstev omejena. Trenutno se pripravlja poglavje REPowerEU. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Nizozemske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Čeprav je bil nizozemski načrt za okrevanje in odpornost sprejet šele leta 2022, se zdaj izvaja. Hitro nadaljevanje pogajanj o dokumentu o operativnih ureditvah bo pomagalo pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost in je potrebno za predložitev prvega zahtevka za plačilo, ki se pričakuje do konca leta 2023. Izvajanje je v teku, vendar se v tej fazi zdi, da so tveganja za nečrpanje sredstev zaradi razmeroma majhnih dodeljenih finančnih sredstev omejena. Trenutno se pripravlja poglavje REPowerEU. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Nizozemske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (30) | Komisija je vse programske dokumente Nizozemske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je vse programske dokumente Nizozemske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Nizozemskem.

| (31) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Nizozemska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s segmentacijo trga dela, pomanjkanjem delovne sile in spretnosti, odvisnostjo od fosilnih goriv in čezmernimi usedlinami dušika. |
| --- | --- |

(31)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Nizozemska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s segmentacijo trga dela, pomanjkanjem delovne sile in spretnosti, odvisnostjo od fosilnih goriv in čezmernimi usedlinami dušika.

| (32) | Delež prožnih zaposlitev (delavci s prožnimi in začasnimi pogodbami ter samozaposleni, ki nimajo drugih zaposlenih) na trgu dela na Nizozemskem ostaja visok. To kaže na vse večje tveganje segmentacije trga dela, ki ima še posebej izkrivljajoče učinke na obrobju trga dela, kar lahko poveča neenakost možnosti in negativno vpliva na produktivnost. Določena stopnja prožnosti na trgu dela lahko prispeva k prilagodljivosti gospodarstva in lahko tudi bolje upošteva individualne preference. Vendar lahko prekomerna uporaba prožnih oblik zaposlitve negativno vpliva na delavce in širše gospodarstvo. Udeležba v usposabljanju in vseživljenjskem učenju je na primer izziv za tiste s prožnimi pogodbenimi ureditvami o zaposlitvi, kar posledično zmanjšuje naložbe v spretnosti. Nizozemska vlada namerava v sodelovanju s socialnimi partnerji obravnavati razlike med stalnimi in prožnimi ureditvami dela. Načrti vključujejo ukinitev pogodb brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, nadomestitev pogodb „na zahtevo“ v njihovi sedanji obliki z novo vrsto pogodbe, ki delavcem zagotavlja večjo dohodkovno varnost, ter izboljšanje varnosti zaposlitve delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela. Hiter napredek pri izvajanju teh načrtov bo pomemben za zagotovitev, da bo izbira določene vrste pogodbe o zaposlitvi temeljila na potrebah, specifičnih za posamezno delovno mesto, ali željah zaposlenih, hkrati pa se bo izboljšal zaposlitveni in socialni položaj ljudi s prožno zaposlitvijo ter zmanjšala segmentacija trga dela. |
| --- | --- |

(32)

Delež prožnih zaposlitev (delavci s prožnimi in začasnimi pogodbami ter samozaposleni, ki nimajo drugih zaposlenih) na trgu dela na Nizozemskem ostaja visok. To kaže na vse večje tveganje segmentacije trga dela, ki ima še posebej izkrivljajoče učinke na obrobju trga dela, kar lahko poveča neenakost možnosti in negativno vpliva na produktivnost. Določena stopnja prožnosti na trgu dela lahko prispeva k prilagodljivosti gospodarstva in lahko tudi bolje upošteva individualne preference. Vendar lahko prekomerna uporaba prožnih oblik zaposlitve negativno vpliva na delavce in širše gospodarstvo. Udeležba v usposabljanju in vseživljenjskem učenju je na primer izziv za tiste s prožnimi pogodbenimi ureditvami o zaposlitvi, kar posledično zmanjšuje naložbe v spretnosti. Nizozemska vlada namerava v sodelovanju s socialnimi partnerji obravnavati razlike med stalnimi in prožnimi ureditvami dela. Načrti vključujejo ukinitev pogodb brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, nadomestitev pogodb „na zahtevo“ v njihovi sedanji obliki z novo vrsto pogodbe, ki delavcem zagotavlja večjo dohodkovno varnost, ter izboljšanje varnosti zaposlitve delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela. Hiter napredek pri izvajanju teh načrtov bo pomemben za zagotovitev, da bo izbira določene vrste pogodbe o zaposlitvi temeljila na potrebah, specifičnih za posamezno delovno mesto, ali željah zaposlenih, hkrati pa se bo izboljšal zaposlitveni in socialni položaj ljudi s prožno zaposlitvijo ter zmanjšala segmentacija trga dela.

| (33) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti je bilo na nizozemskem trgu dela prisotno že pred pandemijo COVID-19, vendar je od takrat postalo bolj razširjeno po sektorjih. Sektorji, kot so informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), zdravstvo, izobraževanje in tehnična delovna mesta, se soočajo s strukturnim pomanjkanjem, ki je obstajalo že pred pandemijo COVID-19 in naj bi se nadaljevalo, deloma tudi zaradi demografskega razvoja. Kljub visoki splošni stopnji aktivnosti je na Nizozemskem še vedno veliko neizkoriščenih oziroma premalo izkoriščenih potencialnih delavcev, kot so osebe z migrantskim ozadjem in osebe, zaposlene za krajši delovni čas. Po zaposlitvi za krajši delovni čas se le malo zaposlenih odloči povečati število opravljenih ur. To je mogoče delno pojasniti z visokimi mejnimi davčnimi stopnjami, obveznostmi (ali predvidevanjem prihodnjih obveznosti) v zvezi z neformalno oskrbo otrok ali drugih družinskih članov in/ali kakovostjo dela ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja. Za odpravo pomanjkanja delovne sile in spretnosti bo treba sprejeti celovit pristop, hkrati pa obravnavati potrebe in ovire posameznih sektorjev ter naložbe za povečanje produktivnosti. V zvezi s tem bi lahko razmislili o kombinaciji politik, ki bi lahko vključevale: (i) nadaljnje znižanje mejne davčne stopnje in/ali izboljšanje preglednosti mejne davčne stopnje, s katero se soočajo posamezniki; (ii) zvišanje plač v sektorjih s strukturnim pomanjkanjem, zlasti tistih, v katerih so skoncentrirani javni in poljavni delodajalci; (iii) spodbujanje kakovosti dela ter usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; (iv) izboljšanje karierne orientacije ter (v) izboljšanje dostopa do visokokakovostnega in cenovno dostopnega otroškega varstva. Pomanjkanje delovne sile in spretnosti bi bilo mogoče ublažiti tudi s povečanjem možnosti za izpopolnjevanje ali preusposabljanje prek ciljno usmerjenih in prilagojenih ukrepov, zlasti za tiste, ki so na robu trga dela, in neaktivne, s čimer bi se izboljšali družbeni rezultati. |
| --- | --- |

(33)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti je bilo na nizozemskem trgu dela prisotno že pred pandemijo COVID-19, vendar je od takrat postalo bolj razširjeno po sektorjih. Sektorji, kot so informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), zdravstvo, izobraževanje in tehnična delovna mesta, se soočajo s strukturnim pomanjkanjem, ki je obstajalo že pred pandemijo COVID-19 in naj bi se nadaljevalo, deloma tudi zaradi demografskega razvoja. Kljub visoki splošni stopnji aktivnosti je na Nizozemskem še vedno veliko neizkoriščenih oziroma premalo izkoriščenih potencialnih delavcev, kot so osebe z migrantskim ozadjem in osebe, zaposlene za krajši delovni čas. Po zaposlitvi za krajši delovni čas se le malo zaposlenih odloči povečati število opravljenih ur. To je mogoče delno pojasniti z visokimi mejnimi davčnimi stopnjami, obveznostmi (ali predvidevanjem prihodnjih obveznosti) v zvezi z neformalno oskrbo otrok ali drugih družinskih članov in/ali kakovostjo dela ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja. Za odpravo pomanjkanja delovne sile in spretnosti bo treba sprejeti celovit pristop, hkrati pa obravnavati potrebe in ovire posameznih sektorjev ter naložbe za povečanje produktivnosti. V zvezi s tem bi lahko razmislili o kombinaciji politik, ki bi lahko vključevale: (i) nadaljnje znižanje mejne davčne stopnje in/ali izboljšanje preglednosti mejne davčne stopnje, s katero se soočajo posamezniki; (ii) zvišanje plač v sektorjih s strukturnim pomanjkanjem, zlasti tistih, v katerih so skoncentrirani javni in poljavni delodajalci; (iii) spodbujanje kakovosti dela ter usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; (iv) izboljšanje karierne orientacije ter (v) izboljšanje dostopa do visokokakovostnega in cenovno dostopnega otroškega varstva. Pomanjkanje delovne sile in spretnosti bi bilo mogoče ublažiti tudi s povečanjem možnosti za izpopolnjevanje ali preusposabljanje prek ciljno usmerjenih in prilagojenih ukrepov, zlasti za tiste, ki so na robu trga dela, in neaktivne, s čimer bi se izboljšali družbeni rezultati.

| (34) | Čeprav je Nizozemska uvedla ukrepe za zmanjšanje odvisnosti od ruskih fosilnih goriv, sta nafta in zemeljski plin predstavljala 38 % oziroma 41 % mešanice energijskih virov, zaradi česar je nizozemsko gospodarstvo občutljivo na svetovna gibanja cen. Potrebna so dodatna prizadevanja, da bi Nizozemska do leta 2030 dosegla cilje Unije glede energije iz obnovljivih virov. Kljub večjim ambicijam glede vzpostavitve dodatnih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov je delež obnovljivih virov energije v končni porabi energije leta 2021 znašal le 13,0 %, kar je pod politično dogovorjenim ciljem na ravni Unije in povprečjem Unije, ki znaša 21,8 %. Zato je Nizozemska še naprej med najmanj uspešnimi državami članicami v smislu deleža obnovljivih virov v bruto končni porabi energije ter ima eno največjih vrzeli med deležem za leto 2021 in cilji za leto 2030. Razširitev elektroenergetskega omrežja (tako za prenos kot tudi za distribucijo) je bistvena, da se pospeši vzpostavitev infrastrukture za energijo iz obnovljivih virov na kopnem in morju. Zaradi vse večje prezasedenosti elektroenergetskega omrežja so upravljavci omrežij pogosto prisiljeni zavrniti zahteve za dostop do omrežja, ki jih vložijo novi proizvajalci in odjemalci električne energije. Ker poraba plina v stanovanjih predstavlja približno 25 % skupne porabe zemeljskega plina na Nizozemskem, lahko izboljšave energetske učinkovitosti stavbnega fonda, na primer z minimalnimi standardi energetske učinkovitosti, ki bi privedli do prenovitve in strožjega izvrševanja zahtev za energetske preglede za industrijo, znatno prispevajo k nadaljnjemu zmanjšanju emisij ogljika in odvisnosti od fosilnih goriv. Poraba zemeljskega plina na Nizozemskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 29 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (17). Nizozemska naj nadaljuje prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (18). |
| --- | --- |

(34)

Čeprav je Nizozemska uvedla ukrepe za zmanjšanje odvisnosti od ruskih fosilnih goriv, sta nafta in zemeljski plin predstavljala 38 % oziroma 41 % mešanice energijskih virov, zaradi česar je nizozemsko gospodarstvo občutljivo na svetovna gibanja cen. Potrebna so dodatna prizadevanja, da bi Nizozemska do leta 2030 dosegla cilje Unije glede energije iz obnovljivih virov. Kljub večjim ambicijam glede vzpostavitve dodatnih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov je delež obnovljivih virov energije v končni porabi energije leta 2021 znašal le 13,0 %, kar je pod politično dogovorjenim ciljem na ravni Unije in povprečjem Unije, ki znaša 21,8 %. Zato je Nizozemska še naprej med najmanj uspešnimi državami članicami v smislu deleža obnovljivih virov v bruto končni porabi energije ter ima eno največjih vrzeli med deležem za leto 2021 in cilji za leto 2030. Razširitev elektroenergetskega omrežja (tako za prenos kot tudi za distribucijo) je bistvena, da se pospeši vzpostavitev infrastrukture za energijo iz obnovljivih virov na kopnem in morju. Zaradi vse večje prezasedenosti elektroenergetskega omrežja so upravljavci omrežij pogosto prisiljeni zavrniti zahteve za dostop do omrežja, ki jih vložijo novi proizvajalci in odjemalci električne energije. Ker poraba plina v stanovanjih predstavlja približno 25 % skupne porabe zemeljskega plina na Nizozemskem, lahko izboljšave energetske učinkovitosti stavbnega fonda, na primer z minimalnimi standardi energetske učinkovitosti, ki bi privedli do prenovitve in strožjega izvrševanja zahtev za energetske preglede za industrijo, znatno prispevajo k nadaljnjemu zmanjšanju emisij ogljika in odvisnosti od fosilnih goriv. Poraba zemeljskega plina na Nizozemskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 29 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (17). Nizozemska naj nadaljuje prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (18).

| (35) | Zaradi negativnih učinkov čezmernih usedlin dušika na naravnih območjih, ki so predvsem posledica intenzivnega kmetijskega sektorja na Nizozemskem, je izdajanje dovoljenj za nekatere projekte, ki povzročajo emisije dušika, zlasti gradbene projekte, trenutno blokirano. Nizozemska vlada sprejema ukrepe za zmanjšanje usedlin dušika, zlasti s celostnimi območnimi programi na ravni provinc. Potrebna je dodatna podpora, da bi kmetijstvo postalo bolj trajnostno in da bi se zagotovila konkurenčnost, na primer s podporo za zmanjšanje živine, pospešitvijo prehoda na krožno in/ali ekološko kmetijstvo ter okrepitvijo digitalizacije in inovacij. |
| --- | --- |

(35)

Zaradi negativnih učinkov čezmernih usedlin dušika na naravnih območjih, ki so predvsem posledica intenzivnega kmetijskega sektorja na Nizozemskem, je izdajanje dovoljenj za nekatere projekte, ki povzročajo emisije dušika, zlasti gradbene projekte, trenutno blokirano. Nizozemska vlada sprejema ukrepe za zmanjšanje usedlin dušika, zlasti s celostnimi območnimi programi na ravni provinc. Potrebna je dodatna podpora, da bi kmetijstvo postalo bolj trajnostno in da bi se zagotovila konkurenčnost, na primer s podporo za zmanjšanje živine, pospešitvijo prehoda na krožno in/ali ekološko kmetijstvo ter okrepitvijo digitalizacije in inovacij.

| (36) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Nizozemsko poročalo o pomanjkanju delovne sile za 108 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, kot so strokovnjaki za varstvo okolja, izolaterji in gradbeni inženirji. |
| --- | --- |

(36)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Nizozemsko poročalo o pomanjkanju delovne sile za 108 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, kot so strokovnjaki za varstvo okolja, izolaterji in gradbeni inženirji.

| (37) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (19) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(37)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (19) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (38) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Nizozemsko, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega, četrtega in petega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023. |
| --- | --- |

(38)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Nizozemsko, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega, četrtega in petega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023.

| (39) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene cene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z visokim zasebnim dolgom in velikim presežkom na tekočem računu. Priporočili 2 in 4 prispevata k obravnavi priporočila 1, kar zadeva višje naložbe. Priporočilo 1 prispeva k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 38 – |
| --- | --- |

(39)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene cene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z visokim zasebnim dolgom in velikim presežkom na tekočem računu. Priporočili 2 in 4 prispevata k obravnavi priporočila 1, kar zadeva višje naložbe. Priporočilo 1 prispeva k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 38 –

PRIPOROČA, da Nizozemska v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 3,5 % (20);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

zmanjša davčne spodbude za zadolževanje gospodinjstev in izkrivljanja na trgu stanovanjskih nepremičnin; podpira razpoložljivost in cenovno dostopnost stanovanj na trgu zasebnih najemnih stanovanj; odstrani ovire za naložbe, med drugim tudi v gradnjo stanovanj;

2.

nadaljuje dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

zmanjša spodbude za uporabo prožnih ali začasnih pogodb; ob upoštevanju potreb posameznih sektorjev obravnava strukturno pomanjkanje delovne sile in spretnosti, med drugim tudi z uporabo premalo izkoriščenega potenciala delovne sile ter povečanjem možnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje, zlasti za tiste, ki so na robu trga dela, in neaktivne;

4.

zmanjša odvisnost od fosilnih goriv s pospešitvijo uvedbe obnovljivih virov energije, izboljšanjem okvirnih pogojev za spodbujanje naložb v razširitev omrežij za prenos in distribucijo električne energije ter razširitvijo in pospešitvijo ukrepov za energetsko učinkovitost za zmanjšanje porabe energije, zlasti v grajenem okolju; podpira prehod na trajnostno kmetijstvo. okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 12275/22 INIT; ST 12275/22 ADD 1.

6

(7)  Uredba Sveta (EU) 2022/1854 z dne 6. oktobra 2022 o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije (UL L 261 I, 7.10.2022, str. 1).

7

(8)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 88).

8

(9)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

9

(10)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z ekonomskimi politikami Nizozemske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 154).

12

(13)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Nizozemske, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 7,9 %.

13

(14)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini ‒ 0,2 odstotne točke BDP.

14

(15)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

15

(16)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

16

(17)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

18

(19)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

19

(20)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,3 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

20

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/186 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/186

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2023

(2023/C 312/20)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Avstrije ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bo potreben. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Avstrije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Avstrije ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bo potreben. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Avstrije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Priporočila, navedena v nadaljevanju, pomagajo pri uresničevanju teh prednostnih nalog. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Priporočila, navedena v nadaljevanju, pomagajo pri uresničevanju teh prednostnih nalog.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Navedla je še, da bodo priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana ter oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov, kot je predlagala v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU. Priporočila je, da bi morale vse države članice še naprej ščititi nacionalno financirane naložbe in zagotavljati učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Navedla je še, da bodo priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana ter oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov, kot je predlagala v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU. Priporočila je, da bi morale vse države članice še naprej ščititi nacionalno financirane naložbe in zagotavljati učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Avstrija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Avstrijo (5). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Avstrija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Avstrija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Avstrijo (5). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Avstrija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Avstrija je 26. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Avstrije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Avstrija je 26. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Avstrije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Avstrijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Avstrije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Avstriji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Avstrije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Avstrijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Avstrije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Avstriji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Avstrije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Avstriji zmanjšal s 5,8 % BDP v letu 2021 na 3,2 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je z 82,3 % BDP konec leta 2021 padel na 78,4 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Avstrije, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da je merilo glede primanjkljaja izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Avstrija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024. |
| --- | --- |

(12)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Avstriji zmanjšal s 5,8 % BDP v letu 2021 na 3,2 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je z 82,3 % BDP konec leta 2021 padel na 78,4 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Avstrije, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da je merilo glede primanjkljaja izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Avstrija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024.

| (13) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali odlog uvedbe cene CO2, znižanje dajatev na energijo in davčne olajšave za dnevne migrante, taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, pa so vključevali subvencije za stroške energije za podjetja, pavšalne transferje za gospodinjstva in neposredna plačila upokojencem. Stroški navedenih ukrepov so se delno izravnali z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 1,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,2 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 4,3 % v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali odlog uvedbe cene CO2, znižanje dajatev na energijo in davčne olajšave za dnevne migrante, taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, pa so vključevali subvencije za stroške energije za podjetja, pavšalne transferje za gospodinjstva in neposredna plačila upokojencem. Stroški navedenih ukrepov so se delno izravnali z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 1,5 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,2 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 4,3 % v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022.

| (14) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (6), da Avstrija v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. |
| --- | --- |

(14)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (6), da Avstrija v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah.

| (15) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (7) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala ‒ 2,8 % BDP, kot je priporočil Svet. Poleg tega je Avstrija skladno s priporočilom Sveta okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,2 % BDP (v letu 2021 pa 0,2 % BDP). Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,1 odstotne točke (8). Avstrija torej ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,8 odstotne točke, Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 1,5 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP). Avstrija je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (7) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala ‒ 2,8 % BDP, kot je priporočil Svet. Poleg tega je Avstrija skladno s priporočilom Sveta okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,2 % BDP (v letu 2021 pa 0,2 % BDP). Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,1 odstotne točke (8). Avstrija torej ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,8 odstotne točke, Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 1,5 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP). Avstrija je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023 je v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 0,3 %, v letu 2024 pa za 1,8 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva višjo realno rast BDP v višini 0,4 % v letu 2023, v letu 2024 pa nižjo realno rast BDP v višini 1,6 %, predvsem zaradi večjega prispevka zasebne potrošnje k rasti v letu 2023 in manjšega prispevka javne potrošnje k rasti v letu 2024. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023 je v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 0,3 %, v letu 2024 pa za 1,8 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva višjo realno rast BDP v višini 0,4 % v letu 2023, v letu 2024 pa nižjo realno rast BDP v višini 1,6 %, predvsem zaradi večjega prispevka zasebne potrošnje k rasti v letu 2023 in manjšega prispevka javne potrošnje k rasti v letu 2024.

| (17) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 ostal na ravni 3,2 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 78,4 % konec leta 2022 na 77,0 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 2,4 % BDP. To je manj od primanjkljaja, predvidenega v programu za stabilnost za leto 2023, predvsem zaradi razlik v pričakovanjih glede vpliva nekaterih ukrepov, povezanih z energijo, na proračun, zlasti v zvezi s subvencijami za energijo za podjetja. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 75,4 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica razlike v pričakovanem javnofinančnem primanjkljaju. |
| --- | --- |

(17)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 ostal na ravni 3,2 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 78,4 % konec leta 2022 na 77,0 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 2,4 % BDP. To je manj od primanjkljaja, predvidenega v programu za stabilnost za leto 2023, predvsem zaradi razlik v pričakovanjih glede vpliva nekaterih ukrepov, povezanih z energijo, na proračun, zlasti v zvezi s subvencijami za energijo za podjetja. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 75,4 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica razlike v pričakovanem javnofinančnem primanjkljaju.

| (18) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Ti vključujejo ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022 (zlasti zaviranje cen električne energije), in nove ukrepe, kot je nova shema subvencij za stroške energije za podjetja. Stroški navedenih ukrepov se še naprej delno izravnajo z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 ob upoštevanju navedenih prihodkov znašali 1,8 % BDP (9). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja ter ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (10), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,4 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,2 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,8 % BDP |
| --- | --- |

(18)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Ti vključujejo ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022 (zlasti zaviranje cen električne energije), in nove ukrepe, kot je nova shema subvencij za stroške energije za podjetja. Stroški navedenih ukrepov se še naprej delno izravnajo z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 ob upoštevanju navedenih prihodkov znašali 1,8 % BDP (9). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja ter ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (10), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,4 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,2 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,8 % BDP

| (19) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Avstriji priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (11), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Avstrija bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Avstriji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(19)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Avstriji priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (11), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Avstrija bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Avstriji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (20) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 1,0 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (‒ 2,8 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 % odstotne točke. V to je vključeno zvišanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,2 % BDP. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,3 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke. Zato Avstrija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe (12). Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot so sodelovanje v pomembnem projektu skupnega evropskega interesa za mikroelektroniko in povezljivost, digitalizacija malih in srednjih podjetij ter javne uprave, pa tudi zamenjava ogrevalnih sistemov, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 restriktivna (+ 1,0 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (‒ 2,8 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 % odstotne točke. V to je vključeno zvišanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,2 % BDP. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,3 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke. Zato Avstrija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe (12). Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot so sodelovanje v pomembnem projektu skupnega evropskega interesa za mikroelektroniko in povezljivost, digitalizacija malih in srednjih podjetij ter javne uprave, pa tudi zamenjava ogrevalnih sistemov, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 1,6 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica postopne odprave ukrepov, povezanih z energijo. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 75,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,3 % BDP. To je podobno primanjkljaju, predvidenemu v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 73,3 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(21)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 1,6 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica postopne odprave ukrepov, povezanih z energijo. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 75,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,3 % BDP. To je podobno primanjkljaju, predvidenemu v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 73,3 % BDP konec leta 2024.

| (22) | Ob predpostavki, da se bodo cene energije še naprej zniževale, je v programu stabilnosti za leto 2023 predvideno postopno opuščanje skoraj vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva skoraj popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov (neto stroški v višini 0,1 % BDP v letu 2024). Te ocene temeljijo na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(22)

Ob predpostavki, da se bodo cene energije še naprej zniževale, je v programu stabilnosti za leto 2023 predvideno postopno opuščanje skoraj vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva skoraj popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov (neto stroški v višini 0,1 % BDP v letu 2024). Te ocene temeljijo na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (23) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (13). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (14) v letu 2024 ne bi smela preseči 4,6 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,8 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. |
| --- | --- |

(23)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (13). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (14) v letu 2024 ne bi smela preseči 4,6 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,8 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024.

| (24) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 4,0 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v napovedi Komisije, je manjša od prihrankov zaradi postopne popolne odprave energetskih podpornih ukrepov, in sicer zaradi odhodkov, ki so odvisni od gibanja inflacije v letu 2023, na primer odhodkov za pokojnine, sredstev za zaposlene in nekaterih socialnih prejemkov, pa tudi zaradi nekaterih energetskih ukrepov, ki še niso bili postopno odpravljeni. |
| --- | --- |

(24)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 4,0 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v napovedi Komisije, je manjša od prihrankov zaradi postopne popolne odprave energetskih podpornih ukrepov, in sicer zaradi odhodkov, ki so odvisni od gibanja inflacije v letu 2023, na primer odhodkov za pokojnine, sredstev za zaposlene in nekaterih socialnih prejemkov, pa tudi zaradi nekaterih energetskih ukrepov, ki še niso bili postopno odpravljeni.

| (25) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 3,5 % BDP v letu 2023 na 3,4 % BDP v letu 2024. Manjše naložbe odražajo manjše nacionalno financirane naložbe. |
| --- | --- |

(25)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 3,5 % BDP v letu 2023 na 3,4 % BDP v letu 2024. Manjše naložbe odražajo manjše nacionalno financirane naložbe.

| (26) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,4 % BDP v letu 2025 in na 1,3 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 75,1 % konec leta 2024 na 71,4 % do konca leta 2026. Avstrija se srečuje s srednjimi tveganji za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so predvsem posledica proračunskih pritiskov zaradi staranja prebivalstva (to vključuje zlasti vse večje odhodke za dolgotrajno oskrbo in zdravstveno varstvo) in večjega dolga zaradi ukrepov za obravnavanje gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter energetske krize. Sektorja dolgotrajne oskrbe in zdravstvenega varstva se soočata tudi s pomanjkanjem delovne sile, ki je deloma povezano z neprivlačnostjo dela v teh sektorjih. Nedavno uvedeni sveženj reform na področju oskrbe za rešitev pomanjkanja delovne sile, s katerim se oskrbovalcem kratkoročno zvišujejo plače in zagotavljajo transferji, je dober korak k povečanju privlačnosti poklica, vendar se bodo z njim povečali tudi fiskalni stroški. Leta 2021 je projektna skupina za dolgotrajno oskrbo predlagala ukrepe za izboljšanje ustreznosti oskrbe ob hkratnem ohranjanju vzdržnosti javnih financ. Ti ukrepi vključujejo vzpostavitev mehanizma usklajenega nadzora z jasnimi odgovornostmi na različnih ravneh upravljanja, ki bi pripomogel k izboljšanju kakovosti in primerljivosti javnofinančnih odhodkov, na primer z opredelitvijo enotnih načel za tarife za storitve dolgotrajne oskrbe. Priložnost za podporo izvajanju takega mehanizma so tekoča pogajanja o zveznem proračunskem okviru. |
| --- | --- |

(26)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,4 % BDP v letu 2025 in na 1,3 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 75,1 % konec leta 2024 na 71,4 % do konca leta 2026. Avstrija se srečuje s srednjimi tveganji za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so predvsem posledica proračunskih pritiskov zaradi staranja prebivalstva (to vključuje zlasti vse večje odhodke za dolgotrajno oskrbo in zdravstveno varstvo) in večjega dolga zaradi ukrepov za obravnavanje gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter energetske krize. Sektorja dolgotrajne oskrbe in zdravstvenega varstva se soočata tudi s pomanjkanjem delovne sile, ki je deloma povezano z neprivlačnostjo dela v teh sektorjih. Nedavno uvedeni sveženj reform na področju oskrbe za rešitev pomanjkanja delovne sile, s katerim se oskrbovalcem kratkoročno zvišujejo plače in zagotavljajo transferji, je dober korak k povečanju privlačnosti poklica, vendar se bodo z njim povečali tudi fiskalni stroški. Leta 2021 je projektna skupina za dolgotrajno oskrbo predlagala ukrepe za izboljšanje ustreznosti oskrbe ob hkratnem ohranjanju vzdržnosti javnih financ. Ti ukrepi vključujejo vzpostavitev mehanizma usklajenega nadzora z jasnimi odgovornostmi na različnih ravneh upravljanja, ki bi pripomogel k izboljšanju kakovosti in primerljivosti javnofinančnih odhodkov, na primer z opredelitvijo enotnih načel za tarife za storitve dolgotrajne oskrbe. Priložnost za podporo izvajanju takega mehanizma so tekoča pogajanja o zveznem proračunskem okviru.

| (27) | Zdravstveni sistem se je med pandemijo COVID-19 izkazal za odpornega. Vendar naj bi se odhodki za zdravstveno varstvo do leta 2070 povečali za 1,2 odstotne točke BDP. Poleg tega se preventivni ukrepi in ambulantno primarno zdravljenje še vedno premalo uporabljajo, številne zdravstvene storitve pa še naprej zagotavljajo bolnišnice, kar je drag in neučinkovit način zagotavljanja oskrbe. Načrt za okrevanje in odpornost bo prispeval h krepitvi ambulantnega primarnega zdravstvenega varstva, zlasti s podporo novim in obstoječim centrom za primarno zdravstveno varstvo na lokalni ravni. Vendar bo glede na pomisleke glede vzdržnosti javnih financ ključno zagotoviti, da bodo pacienti dosledno vodeni prek zdravstvenega sistema, tudi z zagotavljanjem, da se bo z večjo razpoložljivostjo storitev primarnega zdravstvenega varstva zmanjšala uporaba obstoječih bolnišničnih ali ambulantnih specialističnih zdravstvenih storitev. |
| --- | --- |

(27)

Zdravstveni sistem se je med pandemijo COVID-19 izkazal za odpornega. Vendar naj bi se odhodki za zdravstveno varstvo do leta 2070 povečali za 1,2 odstotne točke BDP. Poleg tega se preventivni ukrepi in ambulantno primarno zdravljenje še vedno premalo uporabljajo, številne zdravstvene storitve pa še naprej zagotavljajo bolnišnice, kar je drag in neučinkovit način zagotavljanja oskrbe. Načrt za okrevanje in odpornost bo prispeval h krepitvi ambulantnega primarnega zdravstvenega varstva, zlasti s podporo novim in obstoječim centrom za primarno zdravstveno varstvo na lokalni ravni. Vendar bo glede na pomisleke glede vzdržnosti javnih financ ključno zagotoviti, da bodo pacienti dosledno vodeni prek zdravstvenega sistema, tudi z zagotavljanjem, da se bo z večjo razpoložljivostjo storitev primarnega zdravstvenega varstva zmanjšala uporaba obstoječih bolnišničnih ali ambulantnih specialističnih zdravstvenih storitev.

| (28) | Avstrijski proračunski okvir trenutno temelji na zapletenem sistemu medvladnih transferjev med zveznimi in regionalnimi organi, kar zagotavlja omejene spodbude za učinkovite javnofinančne odhodke. Zaradi nezadostne davčne avtonomije je financiranje odhodkov na zvezni ravni močno odvisno od tega sistema. Leta 2022 so prihodki zveznih dežel iz lastnih sredstev predstavljali le 7,2 % vseh javnih prihodkov (15). Od odhodkov zveznih dežel in občin so hkrati delno odvisne bistvene storitve, kot so zdravstveno varstvo, otroško varstvo in naložbe v javni prevoz. Demografski razvoj in zeleni prehod dodatno povečujeta stroškovni pritisk na zvezne dežele in občine, pri čemer prihodki iz lastnih sredstev niso vezani na dinamiko odhodkov. Sedanji proračunski okvir je dovzeten za neučinkovitost in nezadostno preglednost, saj zamegljuje povezavo med davčnim bremenom in javnofinančnimi odhodki. Boljša uskladitev prihodkov iz lastnih sredstev z javno porabo na podcentralni ravni ter krepitev preglednosti in usklajevanja sta ključna za izboljšanje splošne kakovosti javnofinančnih odhodkov. S spodbujanjem regionalne davčne avtonomije z reformo sistema davka na nepremičnine bi bilo mogoče izboljšati fiskalni federalizem in celoten davčni sistem. Priložnost za napredek so tekoča pogajanja, ki so se začela konec leta 2022. |
| --- | --- |

(28)

Avstrijski proračunski okvir trenutno temelji na zapletenem sistemu medvladnih transferjev med zveznimi in regionalnimi organi, kar zagotavlja omejene spodbude za učinkovite javnofinančne odhodke. Zaradi nezadostne davčne avtonomije je financiranje odhodkov na zvezni ravni močno odvisno od tega sistema. Leta 2022 so prihodki zveznih dežel iz lastnih sredstev predstavljali le 7,2 % vseh javnih prihodkov (15). Od odhodkov zveznih dežel in občin so hkrati delno odvisne bistvene storitve, kot so zdravstveno varstvo, otroško varstvo in naložbe v javni prevoz. Demografski razvoj in zeleni prehod dodatno povečujeta stroškovni pritisk na zvezne dežele in občine, pri čemer prihodki iz lastnih sredstev niso vezani na dinamiko odhodkov. Sedanji proračunski okvir je dovzeten za neučinkovitost in nezadostno preglednost, saj zamegljuje povezavo med davčnim bremenom in javnofinančnimi odhodki. Boljša uskladitev prihodkov iz lastnih sredstev z javno porabo na podcentralni ravni ter krepitev preglednosti in usklajevanja sta ključna za izboljšanje splošne kakovosti javnofinančnih odhodkov. S spodbujanjem regionalne davčne avtonomije z reformo sistema davka na nepremičnine bi bilo mogoče izboljšati fiskalni federalizem in celoten davčni sistem. Priložnost za napredek so tekoča pogajanja, ki so se začela konec leta 2022.

| (29) | Še vedno obstajajo možnosti za davčno razbremenitev dela in prehod na vire prihodkov, ki so bolj naklonjeni rasti in vključujoči. Za davčni sistem je značilna velika obremenitev dela zaradi davkov na izplačane plače in prispevkov za socialno varnost, pri čemer zadnjenavedene plačujejo zaposleni in delodajalci. To ovira ustvarjanje delovnih mest in udeležbo na trgu dela, zlasti za osebe z nizkimi dohodki in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Hkrati so drugi viri prihodkov, ki manj škodujejo pravični in trajnostni rasti, kot so okoljski davki ali davki na nepremičnine, celo ob upoštevanju nedavnih reform še vedno premalo izkoriščeni. Okolju škodljive subvencije ovirajo zeleni prehod. Nedavna okoljsko-socialna davčna reforma zagotavlja davčne olajšave za gospodinjstva in podjetja ter postavlja temelje za določanje cen emisij CO2, ki niso vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS). Poleg tega je samodejna indeksacija dohodnine z inflacijo pomembna reforma, ki s „hladnim napredovanjem“ močno omejuje povečanje davčnega bremena dohodnine za davkoplačevalce. Kljub temu strukturni izzivi ostajajo, pri čemer obstajajo možnosti za nadaljnje zmanjšanje obremenitve dela, da se spodbudita ustvarjanje delovnih mest in ponudba delovne sile, zlasti za osebe z nizkimi dohodki. Boljša uporaba davkov, ki bolj spodbujajo rast, bi lahko tudi pomagala ustvariti potreben prostor v proračunu in izboljšati pravičnost davčnega sistema. |
| --- | --- |

(29)

Še vedno obstajajo možnosti za davčno razbremenitev dela in prehod na vire prihodkov, ki so bolj naklonjeni rasti in vključujoči. Za davčni sistem je značilna velika obremenitev dela zaradi davkov na izplačane plače in prispevkov za socialno varnost, pri čemer zadnjenavedene plačujejo zaposleni in delodajalci. To ovira ustvarjanje delovnih mest in udeležbo na trgu dela, zlasti za osebe z nizkimi dohodki in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Hkrati so drugi viri prihodkov, ki manj škodujejo pravični in trajnostni rasti, kot so okoljski davki ali davki na nepremičnine, celo ob upoštevanju nedavnih reform še vedno premalo izkoriščeni. Okolju škodljive subvencije ovirajo zeleni prehod. Nedavna okoljsko-socialna davčna reforma zagotavlja davčne olajšave za gospodinjstva in podjetja ter postavlja temelje za določanje cen emisij CO2, ki niso vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS). Poleg tega je samodejna indeksacija dohodnine z inflacijo pomembna reforma, ki s „hladnim napredovanjem“ močno omejuje povečanje davčnega bremena dohodnine za davkoplačevalce. Kljub temu strukturni izzivi ostajajo, pri čemer obstajajo možnosti za nadaljnje zmanjšanje obremenitve dela, da se spodbudita ustvarjanje delovnih mest in ponudba delovne sile, zlasti za osebe z nizkimi dohodki. Boljša uporaba davkov, ki bolj spodbujajo rast, bi lahko tudi pomagala ustvariti potreben prostor v proračunu in izboljšati pravičnost davčnega sistema.

| (30) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Hiter začetek izvajanja načrta je bistven zaradi začasne narave mehanizma, ki se bo izvajal do leta 2026. Avstrijski načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Avstrija je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza 44 mejnikom in ciljem iz načrta, skupno izplačilo pa je 20. aprila 2023 znašalo 700 milijonov EUR. Poleg tega, da je bil predložen prvi zahtevek za plačilo, je izvajanje načrta na dobri poti. Pričakuje se, da bo Avstrija predložila zahtevo za spremembo nekaterih ukrepov zaradi objektivnih okoliščin, kot so zvišanje cen in pomanjkanje v dobavni verigi. Pripravlja se tudi novo poglavje REPowerEU, pri čemer avstrijski organi tesno sodelujejo s službami Komisije, da bi ga predložili v kratkem. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Avstrije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Hiter začetek izvajanja načrta je bistven zaradi začasne narave mehanizma, ki se bo izvajal do leta 2026. Avstrijski načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Avstrija je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza 44 mejnikom in ciljem iz načrta, skupno izplačilo pa je 20. aprila 2023 znašalo 700 milijonov EUR. Poleg tega, da je bil predložen prvi zahtevek za plačilo, je izvajanje načrta na dobri poti. Pričakuje se, da bo Avstrija predložila zahtevo za spremembo nekaterih ukrepov zaradi objektivnih okoliščin, kot so zvišanje cen in pomanjkanje v dobavni verigi. Pripravlja se tudi novo poglavje REPowerEU, pri čemer avstrijski organi tesno sodelujejo s službami Komisije, da bi ga predložili v kratkem. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Avstrije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (31) | Komisija je vse programske dokumente Avstrije za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Avstriji. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je vse programske dokumente Avstrije za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Avstriji.

| (32) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Avstrija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s trgom dela. Zaradi trdnega sistema socialne zaščite in obsežnih ukrepov politike je lahko omejila socialne posledice pandemije COVID-19. Dosega dobre rezultate v zvezi z večino vidikov evropskega stebra socialnih pravic, vendar nekateri izzivi še niso rešeni. Mednje spada zlasti premalo izkoriščen potencial žensk, nizko kvalificiranih delavcev, starejših delavcev in oseb z migrantskim ozadjem na trgu dela. To je še posebej problematično glede na pomanjkanje usposobljene delovne sile. S sprostitvijo neizkoriščenega potenciala teh skupin bi se lahko zmanjšal pritisk na avstrijski trg dela. |
| --- | --- |

(32)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Avstrija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s trgom dela. Zaradi trdnega sistema socialne zaščite in obsežnih ukrepov politike je lahko omejila socialne posledice pandemije COVID-19. Dosega dobre rezultate v zvezi z večino vidikov evropskega stebra socialnih pravic, vendar nekateri izzivi še niso rešeni. Mednje spada zlasti premalo izkoriščen potencial žensk, nizko kvalificiranih delavcev, starejših delavcev in oseb z migrantskim ozadjem na trgu dela. To je še posebej problematično glede na pomanjkanje usposobljene delovne sile. S sprostitvijo neizkoriščenega potenciala teh skupin bi se lahko zmanjšal pritisk na avstrijski trg dela.

| (33) | Čeprav je stopnja delovne aktivnosti žensk v Avstriji nad povprečjem Unije, ima država drugi največji delež žensk, zaposlenih za krajši delovni čas. Leta 2022 je bila več kot polovica Avstrijk zaposlena za krajši delovni čas, prav tako so ženske čezmerno zastopane v sektorjih z nižjimi plačami. To kaže, da je še veliko priložnosti za povečanje udeležbe žensk na trgu dela z zaposlitvijo s polnim delovnim časom. Vendar pa materam dejavnejšo udeležbo na trgu dela otežuje pomanjkanje cenovno dostopnega in visokokakovostnega otroškega varstva, zlasti na podeželju. Avstrija ima eno najnižjih stopenj formalnega varstva otrok, mlajših od treh let, v Uniji, saj je v formalno otroško varstvo vključenih le 28 % otrok te starosti. Za rešitev teh vprašanj je bistveno povečati ponudbo kakovostnega otroškega varstva z izboljšanjem standardov kakovosti in povečanjem razpoložljivosti ter spodbujati zaposlovanje s polnim delovnim časom, na primer z davčnimi spodbudami. Vključitev večjega števila žensk v zaposlitev s polnim delovnim časom bi lahko pripomogla tudi k odpravi vztrajno visoke plačne vrzeli med spoloma v Avstriji in visoke razlike v pokojninah med spoloma, hkrati pa bi se rešilo pomanjkanje delovne sile na trgu dela. |
| --- | --- |

(33)

Čeprav je stopnja delovne aktivnosti žensk v Avstriji nad povprečjem Unije, ima država drugi največji delež žensk, zaposlenih za krajši delovni čas. Leta 2022 je bila več kot polovica Avstrijk zaposlena za krajši delovni čas, prav tako so ženske čezmerno zastopane v sektorjih z nižjimi plačami. To kaže, da je še veliko priložnosti za povečanje udeležbe žensk na trgu dela z zaposlitvijo s polnim delovnim časom. Vendar pa materam dejavnejšo udeležbo na trgu dela otežuje pomanjkanje cenovno dostopnega in visokokakovostnega otroškega varstva, zlasti na podeželju. Avstrija ima eno najnižjih stopenj formalnega varstva otrok, mlajših od treh let, v Uniji, saj je v formalno otroško varstvo vključenih le 28 % otrok te starosti. Za rešitev teh vprašanj je bistveno povečati ponudbo kakovostnega otroškega varstva z izboljšanjem standardov kakovosti in povečanjem razpoložljivosti ter spodbujati zaposlovanje s polnim delovnim časom, na primer z davčnimi spodbudami. Vključitev večjega števila žensk v zaposlitev s polnim delovnim časom bi lahko pripomogla tudi k odpravi vztrajno visoke plačne vrzeli med spoloma v Avstriji in visoke razlike v pokojninah med spoloma, hkrati pa bi se rešilo pomanjkanje delovne sile na trgu dela.

| (34) | Še vedno obstajajo možnosti za izboljšanje vključevanja več prikrajšanih skupin, zlasti nizko usposobljenih delavcev in oseb z migrantskim ozadjem, na trg dela. Približno 45 % dolgotrajno brezposelnih v Avstriji je končalo največ nižjo srednjo šolo. Za osebe z migrantskim ozadjem je na splošno značilna bistveno manjša udeležba na trgu dela kot za prebivalce, rojene v Avstriji, prihodnje ravni dohodkov otrok pa v Avstriji pogosto določajo prihodki njihovih staršev. Čeprav načrt Avstrije za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za spodbujanje preusposabljanja in izpopolnjevanja nizko usposobljenih delavcev in dolgotrajno brezposelnih, ti ukrepi ne obravnavajo v celoti temeljne težave v zvezi z udeležbo oseb z migrantskim ozadjem in nizko usposobljenih delavcev. Da bi se prekinila vztrajna medgeneracijska povezava med rezultati izobraževanja staršev in njihovih otrok v Avstriji (16), je bistveno povečati razpoložljivost visokokakovostne predšolske vzgoje, celodnevnega šolanja in izboljšane digitalne infrastrukture. Za vključitev novih migrantov in drugih prikrajšanih skupin bi šole lahko zagotovile boljše individualno mentorstvo, jezikovni tečaji bi lahko postali dostopnejši, sistem vajeništva v Avstriji pa bi se lahko uporabljal učinkoviteje. Hkrati je bistveno zagotoviti zadostne možnosti za vseživljenjsko učenje, da bi zajeli prikrajšane skupine v vseh starostnih skupinah. |
| --- | --- |

(34)

Še vedno obstajajo možnosti za izboljšanje vključevanja več prikrajšanih skupin, zlasti nizko usposobljenih delavcev in oseb z migrantskim ozadjem, na trg dela. Približno 45 % dolgotrajno brezposelnih v Avstriji je končalo največ nižjo srednjo šolo. Za osebe z migrantskim ozadjem je na splošno značilna bistveno manjša udeležba na trgu dela kot za prebivalce, rojene v Avstriji, prihodnje ravni dohodkov otrok pa v Avstriji pogosto določajo prihodki njihovih staršev. Čeprav načrt Avstrije za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za spodbujanje preusposabljanja in izpopolnjevanja nizko usposobljenih delavcev in dolgotrajno brezposelnih, ti ukrepi ne obravnavajo v celoti temeljne težave v zvezi z udeležbo oseb z migrantskim ozadjem in nizko usposobljenih delavcev. Da bi se prekinila vztrajna medgeneracijska povezava med rezultati izobraževanja staršev in njihovih otrok v Avstriji (16), je bistveno povečati razpoložljivost visokokakovostne predšolske vzgoje, celodnevnega šolanja in izboljšane digitalne infrastrukture. Za vključitev novih migrantov in drugih prikrajšanih skupin bi šole lahko zagotovile boljše individualno mentorstvo, jezikovni tečaji bi lahko postali dostopnejši, sistem vajeništva v Avstriji pa bi se lahko uporabljal učinkoviteje. Hkrati je bistveno zagotoviti zadostne možnosti za vseživljenjsko učenje, da bi zajeli prikrajšane skupine v vseh starostnih skupinah.

| (35) | Obstajajo možnosti za izboljšanje udeležbe starejših delavcev, tj. oseb, starih od 55 do 64 let, na trgu dela. V zadnjem času se je dolgoročni trend povečevanja udeležbe starejših delavcev na trgu dela znatno upočasnil, splošna stopnja aktivnosti starejših delavcev pa je pod povprečjem Unije. Prilagajanje nalog zaposlenih njihovemu delovnemu in življenjskemu ciklu ter upoštevanje potreb starajočih se posameznikov bosta vse pomembnejša za to, da bi starajoče se prebivalstvo dlje zadržali na trgu dela. Boljše spodbude za zvišanje dejanske upokojitvene starosti, kot so nižja obdavčitev dela ali nižji neplačni stroški dela za tiste, ki delajo dlje, bi prispevali k ublažitvi pomanjkanja na avstrijskem trgu dela. |
| --- | --- |

(35)

Obstajajo možnosti za izboljšanje udeležbe starejših delavcev, tj. oseb, starih od 55 do 64 let, na trgu dela. V zadnjem času se je dolgoročni trend povečevanja udeležbe starejših delavcev na trgu dela znatno upočasnil, splošna stopnja aktivnosti starejših delavcev pa je pod povprečjem Unije. Prilagajanje nalog zaposlenih njihovemu delovnemu in življenjskemu ciklu ter upoštevanje potreb starajočih se posameznikov bosta vse pomembnejša za to, da bi starajoče se prebivalstvo dlje zadržali na trgu dela. Boljše spodbude za zvišanje dejanske upokojitvene starosti, kot so nižja obdavčitev dela ali nižji neplačni stroški dela za tiste, ki delajo dlje, bi prispevali k ublažitvi pomanjkanja na avstrijskem trgu dela.

| (36) | Ruska invazija na Ukrajino je razkrila ranljivost zanesljive oskrbe z energijo v Avstriji. Čeprav je Avstriji uspelo zmanjšati odvisnost od uvoza plina iz Rusije, ki se je leta 2022 zmanjšal na 57 % skupnega uvoza plina v primerjavi z 80 % leta 2021, je ta še vedno precej nad povprečjem Unije. Vlada je z namenom diverzifikacije energetskih virov uvedla finančne spodbude za podjetja za uvoz plina iz neruskih virov, leta 2022 pa je vzpostavila strateško zalogo plina. Kljub temu se Avstrija še vedno srečuje z velikimi izzivi pri zagotavljanju energetske varnosti. Država še vedno ni jasno opredelila kratkoročne poti do popolne ločitve od uvoza ruskega plina. Poleg tega so možnosti za proizvodnjo in distribucijo plinov iz obnovljivih virov, kot je vodik, še vedno premalo izkoriščene, zlasti v sektorjih in regijah, ki so izpostavljeni motnjam v oskrbi. |
| --- | --- |

(36)

Ruska invazija na Ukrajino je razkrila ranljivost zanesljive oskrbe z energijo v Avstriji. Čeprav je Avstriji uspelo zmanjšati odvisnost od uvoza plina iz Rusije, ki se je leta 2022 zmanjšal na 57 % skupnega uvoza plina v primerjavi z 80 % leta 2021, je ta še vedno precej nad povprečjem Unije. Vlada je z namenom diverzifikacije energetskih virov uvedla finančne spodbude za podjetja za uvoz plina iz neruskih virov, leta 2022 pa je vzpostavila strateško zalogo plina. Kljub temu se Avstrija še vedno srečuje z velikimi izzivi pri zagotavljanju energetske varnosti. Država še vedno ni jasno opredelila kratkoročne poti do popolne ločitve od uvoza ruskega plina. Poleg tega so možnosti za proizvodnjo in distribucijo plinov iz obnovljivih virov, kot je vodik, še vedno premalo izkoriščene, zlasti v sektorjih in regijah, ki so izpostavljeni motnjam v oskrbi.

| (37) | Leta 2021 je delež energije iz obnovljivih virov v Avstriji znašal 36 % končne porabe energije, kar je precej nad povprečjem Unije. Da bi Avstrija dosegla podnebne cilje, ki vključujejo doseganje podnebne nevtralnosti do leta 2040, mora ta delež še povečati. Z aktom o širitvi obnovljivih virov energije iz leta 2021, tj. reformo, vključeno v načrt za okrevanje in odpornost, je bil vzpostavljen okvir, ki bo pomagal povečati delež energije iz obnovljivih virov v porabi električne energije. Cilj reforme je do leta 2030 doseči zmogljivost za letno proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov v višini 27 TWh, ki bo prispevala k cilju države, da do leta 2030 doseže 100-odstotno porabo električne energije iz obnovljivih virov in preseže 81-odstotni delež iz leta 2020. Vendar se pri nadaljnji širitvi obnovljivih virov energije še vedno pojavljajo izzivi, kot so dolgotrajnost postopkov prostorskega načrtovanja in izdaje dovoljenj, zapletena delitev pristojnosti med zvezno in regionalno vlado ter kadrovske težave v upravi. Avstrija je naredila prvi korak z uvedbo bolj racionalizirane presoje vplivov na okolje za projekte na področju energije iz obnovljivih virov. Poleg tega bi lahko določanje namembnosti zemljišč bolje uskladila s svojimi cilji zelenega prehoda, rešila kadrovske težave in povečala naložbe v omrežno infrastrukturo, na primer za shranjevanje, distribucijo in prenos. Za širitev energije iz obnovljivih virov bi bila koristna tudi vzpostavitev namenskih območij za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije (zlasti vetrne energije) s kratkimi in enostavnimi postopki za izdajo dovoljenj ter priznanje energije iz obnovljivih virov kot prevladujočega javnega interesa v skladu z ambicioznejšimi cilji glede energije iz obnovljivih virov iz svežnja „Pripravljeni na 55“ in načrta REPowerEU. Prav tako bi se lahko nadalje preučili dodatni viri energije iz obnovljivih virov, kot je geotermalna energija. |
| --- | --- |

(37)

Leta 2021 je delež energije iz obnovljivih virov v Avstriji znašal 36 % končne porabe energije, kar je precej nad povprečjem Unije. Da bi Avstrija dosegla podnebne cilje, ki vključujejo doseganje podnebne nevtralnosti do leta 2040, mora ta delež še povečati. Z aktom o širitvi obnovljivih virov energije iz leta 2021, tj. reformo, vključeno v načrt za okrevanje in odpornost, je bil vzpostavljen okvir, ki bo pomagal povečati delež energije iz obnovljivih virov v porabi električne energije. Cilj reforme je do leta 2030 doseči zmogljivost za letno proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov v višini 27 TWh, ki bo prispevala k cilju države, da do leta 2030 doseže 100-odstotno porabo električne energije iz obnovljivih virov in preseže 81-odstotni delež iz leta 2020. Vendar se pri nadaljnji širitvi obnovljivih virov energije še vedno pojavljajo izzivi, kot so dolgotrajnost postopkov prostorskega načrtovanja in izdaje dovoljenj, zapletena delitev pristojnosti med zvezno in regionalno vlado ter kadrovske težave v upravi. Avstrija je naredila prvi korak z uvedbo bolj racionalizirane presoje vplivov na okolje za projekte na področju energije iz obnovljivih virov. Poleg tega bi lahko določanje namembnosti zemljišč bolje uskladila s svojimi cilji zelenega prehoda, rešila kadrovske težave in povečala naložbe v omrežno infrastrukturo, na primer za shranjevanje, distribucijo in prenos. Za širitev energije iz obnovljivih virov bi bila koristna tudi vzpostavitev namenskih območij za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije (zlasti vetrne energije) s kratkimi in enostavnimi postopki za izdajo dovoljenj ter priznanje energije iz obnovljivih virov kot prevladujočega javnega interesa v skladu z ambicioznejšimi cilji glede energije iz obnovljivih virov iz svežnja „Pripravljeni na 55“ in načrta REPowerEU. Prav tako bi se lahko nadalje preučili dodatni viri energije iz obnovljivih virov, kot je geotermalna energija.

| (38) | Poraba zemeljskega plina v Avstriji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 19 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja. Avstrija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (17). Poleg tega bi se s povečanjem ravni ambicij v zvezi z energetsko učinkovitostjo v stavbnem in proizvodnem sektorju zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv. Avstrija je v dolgoročni strategiji prenove določila jasne mejnike za leto 2050 in si prizadeva za 80-odstotno razogljičenje svojega stavbnega fonda. Cilj načrta za okrevanje in odpornost je tudi postopna odprava kotlov na fosilna goriva v stavbnem sektorju in njihova nadomestitev s tehnologijo za ogrevanje z energijo iz obnovljivih virov ali daljinskim ogrevanjem. Vendar cilji Avstrije glede energetske učinkovitosti do leta 2030 niso dovolj ambiciozni, da bi izpolnila cilje svežnja „Pripravljeni na 55“ in načrta REPowerEU. To vprašanje naj bi se obravnavalo z novim zakonom o energetski učinkovitosti, ki se pričakuje leta 2023 in katerega cilj je, da se poraba končne energije do leta 2030 zmanjša za 18 %. Na splošno bo bistveno, da Avstrija pospeši naložbe v celovito energetsko prenovo stavb, ogrevanje z energijo iz fosilnih goriv nadomesti z ogrevanjem z energijo iz obnovljivih virov ter bolje upravlja porabo energije z digitalizacijo javnih storitev (npr. s pametnimi števci in termostati). Poleg tega bo ključno, da se pospeši toplotna prenova stavb, ki trenutno poteka počasi. Za obravnavo tega vprašanja bo ključno pravočasno izvajanje zakona o ogrevanju z obnovljivimi viri energije, tj. vodilne reforme iz načrta Avstrije za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(38)

Poraba zemeljskega plina v Avstriji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 19 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja. Avstrija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (17). Poleg tega bi se s povečanjem ravni ambicij v zvezi z energetsko učinkovitostjo v stavbnem in proizvodnem sektorju zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv. Avstrija je v dolgoročni strategiji prenove določila jasne mejnike za leto 2050 in si prizadeva za 80-odstotno razogljičenje svojega stavbnega fonda. Cilj načrta za okrevanje in odpornost je tudi postopna odprava kotlov na fosilna goriva v stavbnem sektorju in njihova nadomestitev s tehnologijo za ogrevanje z energijo iz obnovljivih virov ali daljinskim ogrevanjem. Vendar cilji Avstrije glede energetske učinkovitosti do leta 2030 niso dovolj ambiciozni, da bi izpolnila cilje svežnja „Pripravljeni na 55“ in načrta REPowerEU. To vprašanje naj bi se obravnavalo z novim zakonom o energetski učinkovitosti, ki se pričakuje leta 2023 in katerega cilj je, da se poraba končne energije do leta 2030 zmanjša za 18 %. Na splošno bo bistveno, da Avstrija pospeši naložbe v celovito energetsko prenovo stavb, ogrevanje z energijo iz fosilnih goriv nadomesti z ogrevanjem z energijo iz obnovljivih virov ter bolje upravlja porabo energije z digitalizacijo javnih storitev (npr. s pametnimi števci in termostati). Poleg tega bo ključno, da se pospeši toplotna prenova stavb, ki trenutno poteka počasi. Za obravnavo tega vprašanja bo ključno pravočasno izvajanje zakona o ogrevanju z obnovljivimi viri energije, tj. vodilne reforme iz načrta Avstrije za okrevanje in odpornost.

| (39) | Začetek zelenega prehoda bo vključeval tudi zmanjšanje emisij v več sektorjih, zlasti tistih, ki izhajajo iz prometa, saj imajo ti sektorji velike možnosti za zmanjšanje emisij. Avstrija je trenutno pomembna tranzitna država za čezalpski cestni tovorni promet. Kljub več naložbam v trajnostni promet v okviru avstrijskega načrta za okrevanje in odpornost bosta za doseganje podnebne nevtralnosti bistvena nadaljnje zmanjšanje emisij, povezanih s prometom, in hkratno odpravljanje prometne revščine. Ključni bodo tudi razvoj dodatnih rešitev na področju prometa, kot je povezovanje zadnjega dela poti, in alternative uporabi avtomobila. |
| --- | --- |

(39)

Začetek zelenega prehoda bo vključeval tudi zmanjšanje emisij v več sektorjih, zlasti tistih, ki izhajajo iz prometa, saj imajo ti sektorji velike možnosti za zmanjšanje emisij. Avstrija je trenutno pomembna tranzitna država za čezalpski cestni tovorni promet. Kljub več naložbam v trajnostni promet v okviru avstrijskega načrta za okrevanje in odpornost bosta za doseganje podnebne nevtralnosti bistvena nadaljnje zmanjšanje emisij, povezanih s prometom, in hkratno odpravljanje prometne revščine. Ključni bodo tudi razvoj dodatnih rešitev na področju prometa, kot je povezovanje zadnjega dela poti, in alternative uporabi avtomobila.

| (40) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Avstrijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za 17 poklicev, za katere so potrebne posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno z gradbenimi inženirji, krovci in strojnimi inženirji. Avstrija je v okviru svojega „glavnega načrta za zelena delovna mesta“ uvedla platformo za zelena delovna mesta, ki naj bi pomagala usklajevati povpraševanje po delovni sili in njeno ponudbo. Izvajanje tega glavnega načrta bo ključno za zagotovitev pravočasnega prehoda na zeleno gospodarstvo. V svojem akcijskem načrtu za pravični prehod na področju usposabljanja in preusposabljanja je Avstrija določila ukrepe za povečanje ponudbe kvalificirane delovne sile v sektorju energije iz obnovljivih virov, za spodbujanje izpopolnjevanja delovne sile in za izboljšanje izobraževalnih standardov. |
| --- | --- |

(40)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Avstrijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za 17 poklicev, za katere so potrebne posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, vključno z gradbenimi inženirji, krovci in strojnimi inženirji. Avstrija je v okviru svojega „glavnega načrta za zelena delovna mesta“ uvedla platformo za zelena delovna mesta, ki naj bi pomagala usklajevati povpraševanje po delovni sili in njeno ponudbo. Izvajanje tega glavnega načrta bo ključno za zagotovitev pravočasnega prehoda na zeleno gospodarstvo. V svojem akcijskem načrtu za pravični prehod na področju usposabljanja in preusposabljanja je Avstrija določila ukrepe za povečanje ponudbe kvalificirane delovne sile v sektorju energije iz obnovljivih virov, za spodbujanje izpopolnjevanja delovne sile in za izboljšanje izobraževalnih standardov.

| (41) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(41)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (42) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Avstrijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 – |
| --- | --- |

(42)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Avstrijo, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 –

PRIPOROČA, da Avstrija v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 4,6 % (19);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

zagotovi ustreznost in javnofinančno vzdržnost sistema dolgotrajne oskrbe ter javnofinančno vzdržnost sistema zdravstvenega varstva; poenostavi in racionalizira fiskalna razmerja in odgovornosti na vseh ravneh upravljanja ter uskladi odgovornosti za financiranje in porabo; izboljša davčno mešanico za podporo vključujoči in trajnostni rasti;

2.

nadaljuje dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

spodbuja udeležbo žensk, med drugim z izboljšanjem kakovostnih storitev otroškega varstva, in starejših delavcev na trgu dela; izboljša rezultate na trgu dela za prikrajšane skupine, kot so nizko usposobljeni iskalci zaposlitve in osebe z migrantskim ozadjem, med drugim z zvišanjem ravni osnovnih spretnosti;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in diverzificira vire oskrbe s plinom za znatno zmanjšanje odvisnosti od Rusije; pospeši uvajanje energije iz obnovljivih virov in potrebne infrastrukture, zlasti s poenostavitvijo postopkov za izdajo dovoljenj in vzpostavitvijo namenskih območij za pospešeno uvajanje; izboljša energetsko učinkovitost; zmanjša emisije, zlasti v prometnem sektorju; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

4

(5)  ST 10159/2021 INIT; ST 10159/2021 COR 1; ST 10159/2021 ADD 1.

5

(6)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 93).

6

(7)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

7

(8)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,9 odstotne točke BDP. Ta ekspanzivni učinek je v veliki meri posledica nakupa strateške rezerve plina v višini približno 0,8 % BDP.

8

(9)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

9

(10)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 162).

10

(11)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je potencialna rast BDP Avstrije, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, srednjeročno (10-letno povprečno) nominalno ocenjena na 8,6 %.

11

(12)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,9 odstotne točke BDP. Ta restriktivni učinek je posledica nakupa strateške rezerve plina v letu 2022.

12

(13)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

13

(14)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

14

(15)  Ta številka se nanaša na podsektor 1312 po Evropskem sistemu računov 2010 (ESR).

15

(16)  Pregled izobraževanja in usposabljanja za leto 2022, ki ga je pripravila Evropska komisija – poročilo o državi za Avstrijo.

16

(17)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

17

(18)  V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.

18

(19)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,3 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 23.

19

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/197 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/197

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2023

(2023/C 312/21)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2)Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Poljske ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bo potreben. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja, ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Poljske ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bo potreben. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja, ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. V njem je navedeno, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Komisija je pozvala, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. V njem je navedeno, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Komisija je pozvala, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Poljska je 3. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 17. junija 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Poljsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Poljska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Poljska je 3. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 17. junija 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Poljsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Poljska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Poljska je 27. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023 v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Poljske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Poljska je 27. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023 v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Poljske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Poljsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Poljske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Poljskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Poljske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Poljsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Poljske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Poljskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Poljske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država na Poljskem povečal z 1,8 % BDP v letu 2021 na 3,7 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 53,6 % BDP konec leta 2021 padel na 49,1 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Poljske, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Poljska bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pripravi proračuna za leto 2024. |
| --- | --- |

(12)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država na Poljskem povečal z 1,8 % BDP v letu 2021 na 3,7 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 53,6 % BDP konec leta 2021 padel na 49,1 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Poljske, saj je njen primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Poljska bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pripravi proračuna za leto 2024.

| (13) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižane stopnje davka na dodano vrednost ter trošarin za energijo in goriva, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali denarne subvencije in kapico na cene električne energije za gospodinjstva ter subvencije za stroške plina za podjetja. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 1,9 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,5 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 2,4 % v letu 2021 na 0,7 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali znižane stopnje davka na dodano vrednost ter trošarin za energijo in goriva, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali denarne subvencije in kapico na cene električne energije za gospodinjstva ter subvencije za stroške plina za podjetja. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 1,9 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,5 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 2,4 % v letu 2021 na 0,7 % BDP v letu 2022.

| (14) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da si Poljska v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. |
| --- | --- |

(14)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da si Poljska v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe.

| (15) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala ‒ 3,0 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Poljska okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,0 % BDP (v letu 2021 pa 1,3 % BDP). Ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,2 odstotne točke (9). Poljska je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 2,3 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 1,9 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,5 % BDP). Poljska je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala ‒ 3,0 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Poljska okrevanje še naprej podpirala z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,0 % BDP (v letu 2021 pa 1,3 % BDP). Ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,2 odstotne točke (9). Poljska je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 2,3 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 1,9 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,5 % BDP). Poljska je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2023, je v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2023 za leto 2023 in pozneje. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 0,9 %, v letu 2024 pa za 2,8 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nekoliko nižjo realno rast BDP v višini 0,7 % v letu 2023 in 2,7 % v letu 2024, predvsem zaradi manjšega predvidenega prispevka domačega povpraševanja k rasti. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2023, je v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2023 za leto 2023 in pozneje. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 0,9 %, v letu 2024 pa za 2,8 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nekoliko nižjo realno rast BDP v višini 0,7 % v letu 2023 in 2,7 % v letu 2024, predvsem zaradi manjšega predvidenega prispevka domačega povpraševanja k rasti.

| (17) | Vlada v konvergenčnem programu za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 4,7 % BDP. Povečanje v letu 2023 odraža predvsem povečano porabo za obrambo, zdravstvo, plače v javnem sektorju in indeksacijo pokojnin, stroški ukrepov za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka povišanja cen energije pa naj bi ostali visoki. Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal z 49,1 % konec leta 2022 na 50,5 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 5,0 % BDP. To je višje od primanjkljaja, napovedanega v konvergenčnem programu za leto 2023, predvsem zaradi ukrepov za zagotavljanje izredne pomoči kmetom, ki v konvergenčnem programu za leto 2023 še niso bili opredeljeni. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 50,5 % BDP konec leta 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada v konvergenčnem programu za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 4,7 % BDP. Povečanje v letu 2023 odraža predvsem povečano porabo za obrambo, zdravstvo, plače v javnem sektorju in indeksacijo pokojnin, stroški ukrepov za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka povišanja cen energije pa naj bi ostali visoki. Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal z 49,1 % konec leta 2022 na 50,5 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 5,0 % BDP. To je višje od primanjkljaja, napovedanega v konvergenčnem programu za leto 2023, predvsem zaradi ukrepov za zagotavljanje izredne pomoči kmetom, ki v konvergenčnem programu za leto 2023 še niso bili opredeljeni. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 50,5 % BDP konec leta 2023.

| (18) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre predvsem za nove ukrepe, kot so sheme za zamrznitev cen električne energije in plina, ter podporne ukrepe za energetsko intenzivne panoge. Stroški navedenih ukrepov so delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev plina in električne energije. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov ob upoštevanju navedenih prihodkov v letu 2023 znašali 1,7 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja in ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,2 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,1 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi se v primerjavi z letom 2022 znižali za 0,2 odstotne točke BDP. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,7 % BDP. |
| --- | --- |

(18)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre predvsem za nove ukrepe, kot so sheme za zamrznitev cen električne energije in plina, ter podporne ukrepe za energetsko intenzivne panoge. Stroški navedenih ukrepov so delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev plina in električne energije. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov ob upoštevanju navedenih prihodkov v letu 2023 znašali 1,7 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja in ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,2 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,1 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi se v primerjavi z letom 2022 znižali za 0,2 odstotne točke BDP. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,7 % BDP.

| (19) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Poljski priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Poljska pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Poljski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(19)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Poljski priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Poljska pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Poljski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (20) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (‒ 0,8 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (‒ 3,0 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,8 % BDP. V to je vključeno zvišanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,1 % BDP. To vključuje tudi nižje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (za 0,2 % BDP). Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov torej ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je posledica energetskih ukrepov, ki niso ciljno usmerjeni, višje porabe za obrambo in zdravstvo ter trajnega povišanja plač v javnem sektorju in socialnih prejemkov. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 1,8 % BDP, restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,2 odstotne točke (13). Zato Poljska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, nacionalno financirane naložbe pa naj se ne bi ohranile. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost na področjih, kot so energetska učinkovitost stavb, vetrna energija na kopnem in morju, shranjevanje energije, posodobitev omrežij, proizvodnja vodika in trajnostna mobilnost, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (‒ 0,8 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (‒ 3,0 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,8 % BDP. V to je vključeno zvišanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,1 % BDP. To vključuje tudi nižje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (za 0,2 % BDP). Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov torej ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je posledica energetskih ukrepov, ki niso ciljno usmerjeni, višje porabe za obrambo in zdravstvo ter trajnega povišanja plač v javnem sektorju in socialnih prejemkov. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 1,8 % BDP, restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,2 odstotne točke (13). Zato Poljska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, nacionalno financirane naložbe pa naj se ne bi ohranile. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost na področjih, kot so energetska učinkovitost stavb, vetrna energija na kopnem in morju, shranjevanje energije, posodobitev omrežij, proizvodnja vodika in trajnostna mobilnost, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 3,4 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica umika podpornih ukrepov, povezanih z energetsko krizo. Glede na konvergenčni program za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 52,4 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,7 % BDP. To je višje od primanjkljaja, kakršen naj bi bil v skladu s konvergenčnim programom za leto 2023, predvsem zaradi ukrepov, ki v programu še niso bili opredeljeni. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 53,0 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(21)

Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 3,4 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica umika podpornih ukrepov, povezanih z energetsko krizo. Glede na konvergenčni program za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 52,4 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,7 % BDP. To je višje od primanjkljaja, kakršen naj bi bil v skladu s konvergenčnim programom za leto 2023, predvsem zaradi ukrepov, ki v programu še niso bili opredeljeni. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 53,0 % BDP konec leta 2024.

| (22) | V konvergenčnem programu za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva neto stroške energetskih podpornih ukrepov v višini 0,3 % BDP v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Večina energetskih podpornih ukrepov, za katere se trenutno načrtuje, da bodo ostali v veljavi v letu 2024, se ne zdi ciljno usmerjenih v ranljiva gospodinjstva in ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(22)

V konvergenčnem programu za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva neto stroške energetskih podpornih ukrepov v višini 0,3 % BDP v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Večina energetskih podpornih ukrepov, za katere se trenutno načrtuje, da bodo ostali v veljavi v letu 2024, se ne zdi ciljno usmerjenih v ranljiva gospodinjstva in ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti.

| (23) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 7,8 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,7 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024. |
| --- | --- |

(23)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 7,8 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,7 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024.

| (24) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali na 5,6 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je nekoliko manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, saj naj bi nekateri energetski podporni ukrepi ostali v veljavi v letu 2024. |
| --- | --- |

(24)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali na 5,6 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je nekoliko manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, saj naj bi nekateri energetski podporni ukrepi ostali v veljavi v letu 2024.

| (25) | Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi javne naložbe v letu 2024 ostale nespremenjene in znašale 4,2 % BDP, kar je podobna raven kot v letu 2023. Konvergenčni program za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te vključujejo reforme fiskalnega okvira, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(25)

Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi javne naložbe v letu 2024 ostale nespremenjene in znašale 4,2 % BDP, kar je podobna raven kot v letu 2023. Konvergenčni program za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te vključujejo reforme fiskalnega okvira, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost.

| (26) | V konvergenčnem programu za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 2,9 % BDP v letu 2025 in na tej ravni ostal tudi v letu 2026. Tako naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2025 zmanjšal pod 3 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal z 52,4 % konec leta 2024 na 55,4 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(26)

V konvergenčnem programu za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 2,9 % BDP v letu 2025 in na tej ravni ostal tudi v letu 2026. Tako naj bi se primanjkljaj sektorja država do leta 2025 zmanjšal pod 3 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal z 52,4 % konec leta 2024 na 55,4 % do konca leta 2026.

| (27) | Še vedno je veliko možnosti za povečanje učinkovitosti javnofinančnih odhodkov za socialne prejemke. Socialni prejemki še naprej večinoma niso ciljno usmerjeni in ni preverjanja materialnega položaja na ravni gospodinjstev. Boljše ciljno usmerjanje prejemkov in nadomestil bi omogočilo učinkovitejšo uporabo javnih sredstev v boju proti revščini in za podporo tistim, ki jo najbolj potrebujejo. |
| --- | --- |

(27)

Še vedno je veliko možnosti za povečanje učinkovitosti javnofinančnih odhodkov za socialne prejemke. Socialni prejemki še naprej večinoma niso ciljno usmerjeni in ni preverjanja materialnega položaja na ravni gospodinjstev. Boljše ciljno usmerjanje prejemkov in nadomestil bi omogočilo učinkovitejšo uporabo javnih sredstev v boju proti revščini in za podporo tistim, ki jo najbolj potrebujejo.

| (28) | Hitro starajoče se prebivalstvo predstavlja izziv za poljski pokojninski sistem. Obstoječi pokojninski sistem predvideva upokojitveno starost, ki se ne zvišuje, čeprav se povprečna pričakovana življenjska doba in leta v pokoju še naprej podaljšujejo. Sedanji pokojninski sistem z določenimi prispevki omogoča finančno uravnoteženost, vendar bi povzročil močan padec prihodnjih pokojnin glede na končno plačo. To bi pomenilo, da bi velik delež upokojencev ogrožala revščina. Analiza Komisije kaže, da bi morala Poljska zgolj za ohranitev ravni prejemkov blizu sedanje ravni do leta 2070 porabiti dodatnih 6,7 % svojega BDP. Zaradi nedavnih sprememb v splošnem pokojninskem sistemu in dragih posebnih pokojninskih ureditev so izplačila pokojnin postala bolj velikodušna za sedanje upokojence. To je zmanjšalo spodbude za nadaljevanje dela po razmeroma nizki upokojitveni starosti, ki je 60 let za ženske in 65 let za moške, ter povečalo pritiske na odhodke, povezane s staranjem prebivalstva. |
| --- | --- |

(28)

Hitro starajoče se prebivalstvo predstavlja izziv za poljski pokojninski sistem. Obstoječi pokojninski sistem predvideva upokojitveno starost, ki se ne zvišuje, čeprav se povprečna pričakovana življenjska doba in leta v pokoju še naprej podaljšujejo. Sedanji pokojninski sistem z določenimi prispevki omogoča finančno uravnoteženost, vendar bi povzročil močan padec prihodnjih pokojnin glede na končno plačo. To bi pomenilo, da bi velik delež upokojencev ogrožala revščina. Analiza Komisije kaže, da bi morala Poljska zgolj za ohranitev ravni prejemkov blizu sedanje ravni do leta 2070 porabiti dodatnih 6,7 % svojega BDP. Zaradi nedavnih sprememb v splošnem pokojninskem sistemu in dragih posebnih pokojninskih ureditev so izplačila pokojnin postala bolj velikodušna za sedanje upokojence. To je zmanjšalo spodbude za nadaljevanje dela po razmeroma nizki upokojitveni starosti, ki je 60 let za ženske in 65 let za moške, ter povečalo pritiske na odhodke, povezane s staranjem prebivalstva.

| (29) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Ker je bil poljski načrt za okrevanje in odpornost sprejet šele junija 2022, je bilo njegovo izvajanje znatno odloženo. Povečanje neodvisnosti in nepristranskosti sodišč ter rešitev položaja sodnikov, na katere so vplivale odločitve disciplinskega senata vrhovnega sodišča v disciplinskih zadevah in zadevah sodne imunitete, sta predpogoj, da Komisija izvede vsa plačila državi in zagotovi zaščito finančnih interesov Unije, kar omogoča hitro in dosledno izvajanje načrta. Poljska je začela izvajati ključne ukrepe iz načrta za okrevanje in odpornost, med drugim reforme na področjih fiskalnega okvira, zdravstvenega varstva, digitalnega prehoda, energetske učinkovitosti in trga dela. Čeprav država ni uradno predložila dodatkov k načrtu ali poglavja REPowerEU, potekajo razprave s Komisijo. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Poljska 31. marca 2023 izrazila namero, da bo zaprosila za 23 milijard EUR dodatne podpore v obliki posojila v okviru mehanizma. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Poljske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ter splošna kakovost socialnega dialoga ostajata pomembna za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Ker je bil poljski načrt za okrevanje in odpornost sprejet šele junija 2022, je bilo njegovo izvajanje znatno odloženo. Povečanje neodvisnosti in nepristranskosti sodišč ter rešitev položaja sodnikov, na katere so vplivale odločitve disciplinskega senata vrhovnega sodišča v disciplinskih zadevah in zadevah sodne imunitete, sta predpogoj, da Komisija izvede vsa plačila državi in zagotovi zaščito finančnih interesov Unije, kar omogoča hitro in dosledno izvajanje načrta. Poljska je začela izvajati ključne ukrepe iz načrta za okrevanje in odpornost, med drugim reforme na področjih fiskalnega okvira, zdravstvenega varstva, digitalnega prehoda, energetske učinkovitosti in trga dela. Čeprav država ni uradno predložila dodatkov k načrtu ali poglavja REPowerEU, potekajo razprave s Komisijo. V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Poljska 31. marca 2023 izrazila namero, da bo zaprosila za 23 milijard EUR dodatne podpore v obliki posojila v okviru mehanizma. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Poljske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ter splošna kakovost socialnega dialoga ostajata pomembna za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (30) | Komisija je vse programske dokumente Poljske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Poljskem. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je vse programske dokumente Poljske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Poljskem.

| (31) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Poljska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z naložbenim okoljem, energetsko politiko in zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(31)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Poljska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z naložbenim okoljem, energetsko politiko in zelenim prehodom.

| (32) | Neodvisnost, učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema so bistvene za stabilno in predvidljivo poslovno okolje ter ugodno naložbeno okolje. To ima pomembno vlogo pri doseganju trajnostne gospodarske rasti v srednje- do dolgoročnem obdobju. Naložbeno okolje na Poljskem še naprej slabijo resni pomisleki v zvezi s pravno državo, vključno z neodvisnostjo sodstva, kot je bilo ugotovljeno v sodbah Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) in Evropskega sodišča za človekove pravice. Poleg tega je Komisija 15. februarja 2023 proti Poljski začela postopek pred Sodiščem zaradi kršitev prava Unije s strani poljskega ustavnega sodišča in njegove sodne prakse, s katerimi se izpodbija zlasti primarnost prava Unije. |
| --- | --- |

(32)

Neodvisnost, učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema so bistvene za stabilno in predvidljivo poslovno okolje ter ugodno naložbeno okolje. To ima pomembno vlogo pri doseganju trajnostne gospodarske rasti v srednje- do dolgoročnem obdobju. Naložbeno okolje na Poljskem še naprej slabijo resni pomisleki v zvezi s pravno državo, vključno z neodvisnostjo sodstva, kot je bilo ugotovljeno v sodbah Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) in Evropskega sodišča za človekove pravice. Poleg tega je Komisija 15. februarja 2023 proti Poljski začela postopek pred Sodiščem zaradi kršitev prava Unije s strani poljskega ustavnega sodišča in njegove sodne prakse, s katerimi se izpodbija zlasti primarnost prava Unije.

| (33) | V mešanici energijskih virov na Poljskem močno prevladujejo fosilna goriva, pri čemer je premog leta 2021 predstavljal približno 60 % energije, obnovljivi viri energije pa zgolj 13 %. Poljska od aprila 2022 iz Rusije ne uvaža več zemeljskega plina, od februarja 2023 pa nafte. S prizadevanji za diverzifikacijo v zadnjih letih se je zmanjšal učinek na zanesljivost oskrbe z energijo v državi. Stopnja razogljičenja na Poljskem je bistveno nižja kot v drugih državah članicah. Država ima še vedno veliko možnosti za odpravo regulativnih in upravnih ovir za pospešitev uvedbe obnovljivih virov energije. Povečanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov je ključnega pomena za razogljičenje poljskega gospodarstva in doseganje podnebne nevtralnosti. Da bi Poljska izkoristila potencial obnovljivih virov, mora izboljšati notranja omrežja za prenos, distribucijo in shranjevanje energije ter reformirati regulativno okolje. Zlasti bi morala izvesti ukrepe, s katerimi bi se odpravile ovire za postopek izdajanja dovoljenj za obnovljive vire energije. Ti ukrepi bi se morali osredotočati na: (i) hitrejše vključevanje obnovljivih virov energije v prostorske načrte; (ii) vzpostavitev namenskih območij za obnovljive vire energije; (iii) spremembo pravil o dovoljenjih za priključitev na omrežje ter (iv) posodobitev zastarelih in neučinkovitih distribucijskih omrežij. Potrebne so nadaljnje reforme: (i) da bi lahko industrija izkoriščala čisto energijo z dolgoročnimi pogodbami za dobavo električne energije in povpraševanje po njej, kot so pogodbe o nakupu električne energije; (ii) da bi se odpravile omejitve za energetske skupnosti ter (iii) da bi se spodbujala uvedba obnovljivih virov energije v sektorju daljinskega ogrevanja. |
| --- | --- |

(33)

V mešanici energijskih virov na Poljskem močno prevladujejo fosilna goriva, pri čemer je premog leta 2021 predstavljal približno 60 % energije, obnovljivi viri energije pa zgolj 13 %. Poljska od aprila 2022 iz Rusije ne uvaža več zemeljskega plina, od februarja 2023 pa nafte. S prizadevanji za diverzifikacijo v zadnjih letih se je zmanjšal učinek na zanesljivost oskrbe z energijo v državi. Stopnja razogljičenja na Poljskem je bistveno nižja kot v drugih državah članicah. Država ima še vedno veliko možnosti za odpravo regulativnih in upravnih ovir za pospešitev uvedbe obnovljivih virov energije. Povečanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov je ključnega pomena za razogljičenje poljskega gospodarstva in doseganje podnebne nevtralnosti. Da bi Poljska izkoristila potencial obnovljivih virov, mora izboljšati notranja omrežja za prenos, distribucijo in shranjevanje energije ter reformirati regulativno okolje. Zlasti bi morala izvesti ukrepe, s katerimi bi se odpravile ovire za postopek izdajanja dovoljenj za obnovljive vire energije. Ti ukrepi bi se morali osredotočati na: (i) hitrejše vključevanje obnovljivih virov energije v prostorske načrte; (ii) vzpostavitev namenskih območij za obnovljive vire energije; (iii) spremembo pravil o dovoljenjih za priključitev na omrežje ter (iv) posodobitev zastarelih in neučinkovitih distribucijskih omrežij. Potrebne so nadaljnje reforme: (i) da bi lahko industrija izkoriščala čisto energijo z dolgoročnimi pogodbami za dobavo električne energije in povpraševanje po njej, kot so pogodbe o nakupu električne energije; (ii) da bi se odpravile omejitve za energetske skupnosti ter (iii) da bi se spodbujala uvedba obnovljivih virov energije v sektorju daljinskega ogrevanja.

| (34) | Poraba zemeljskega plina na Poljskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 13 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, kar je nekoliko pod ciljem 15-odstotnega zmanjšanja, določenim v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (16). Poljska naj okrepi prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (17). Kljub številnim ukrepom za omejitev povpraševanja po energiji so potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje energetske učinkovitosti, zlasti za stanovanjske stavbe in sisteme daljinskega ogrevanja. Končna poraba energije na Poljskem je leta 2021 znašala 75,2 Mtoe, pri čemer se je v zadnjem desetletju povečevala. Trenutno se več kot polovica stanovanjskih stavb greje na premog, in sicer z neposredno uporabo ali posredno z daljinskim ogrevanjem. Vendar so stanovanjske stavbe še vedno večinoma energetsko neučinkovite, zaradi česar so potrebe po naložbah večje v primerjavi z drugimi državami članicami. Poleg tega so za sektor daljinskega ogrevanja potrebne ciljno usmerjene reforme in okrepljene naložbe, da bi se pospešilo razogljičenje, povečala učinkovitost in zagotovila dolgoročna finančna vzdržnost sektorja. |
| --- | --- |

(34)

Poraba zemeljskega plina na Poljskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 13 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, kar je nekoliko pod ciljem 15-odstotnega zmanjšanja, določenim v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (16). Poljska naj okrepi prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (17). Kljub številnim ukrepom za omejitev povpraševanja po energiji so potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje energetske učinkovitosti, zlasti za stanovanjske stavbe in sisteme daljinskega ogrevanja. Končna poraba energije na Poljskem je leta 2021 znašala 75,2 Mtoe, pri čemer se je v zadnjem desetletju povečevala. Trenutno se več kot polovica stanovanjskih stavb greje na premog, in sicer z neposredno uporabo ali posredno z daljinskim ogrevanjem. Vendar so stanovanjske stavbe še vedno večinoma energetsko neučinkovite, zaradi česar so potrebe po naložbah večje v primerjavi z drugimi državami članicami. Poleg tega so za sektor daljinskega ogrevanja potrebne ciljno usmerjene reforme in okrepljene naložbe, da bi se pospešilo razogljičenje, povečala učinkovitost in zagotovila dolgoročna finančna vzdržnost sektorja.

| (35) | Med letoma 2005 in 2021 so se emisije toplogrednih plinov iz domačega prometa (razen letalstva) na Poljskem povečale za 88,3 %, kar je v velikem nasprotju s povprečnim zmanjšanjem za 7,5 % v Uniji. Kljub dodatnim ukrepom, vključenim v poljski energetski in podnebni načrt, naj bi bile emisije toplogrednih plinov iz tega sektorja do leta 2030 še vedno za 56 % višje kot v letu 2005. Poleg reform in naložb iz poljskega načrta za odpornost in okrevanje so potrebna nadaljnja prizadevanja za spodbujanje trajnostnih načinov javnega prevoza. Za učinkovito zmanjšanje sektorskih emisij bi morala biti elektrifikacija domačega prometa dopolnjena z razogljičenjem oskrbe z električno energijo. |
| --- | --- |

(35)

Med letoma 2005 in 2021 so se emisije toplogrednih plinov iz domačega prometa (razen letalstva) na Poljskem povečale za 88,3 %, kar je v velikem nasprotju s povprečnim zmanjšanjem za 7,5 % v Uniji. Kljub dodatnim ukrepom, vključenim v poljski energetski in podnebni načrt, naj bi bile emisije toplogrednih plinov iz tega sektorja do leta 2030 še vedno za 56 % višje kot v letu 2005. Poleg reform in naložb iz poljskega načrta za odpornost in okrevanje so potrebna nadaljnja prizadevanja za spodbujanje trajnostnih načinov javnega prevoza. Za učinkovito zmanjšanje sektorskih emisij bi morala biti elektrifikacija domačega prometa dopolnjena z razogljičenjem oskrbe z električno energijo.

| (36) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Na Poljskem se je v okviru zelenega prehoda v zadnjih letih povečalo pomanjkanje delovne sile v ključnih sektorjih, kar je povezano tudi s pomanjkanjem ustreznih spretnosti in ustvarja ozka grla pri prehodu na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij. Leta 2022 je bilo pomanjkanje delovne sile navedeno kot dejavnik, ki je omejeval proizvodnjo v industriji (za 63,4 % podjetij) in gradbeništvu (za 74,6 % podjetij). |
| --- | --- |

(36)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Na Poljskem se je v okviru zelenega prehoda v zadnjih letih povečalo pomanjkanje delovne sile v ključnih sektorjih, kar je povezano tudi s pomanjkanjem ustreznih spretnosti in ustvarja ozka grla pri prehodu na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij. Leta 2022 je bilo pomanjkanje delovne sile navedeno kot dejavnik, ki je omejeval proizvodnjo v industriji (za 63,4 % podjetij) in gradbeništvu (za 74,6 % podjetij).

| (37) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(37)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Poljska v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 7,8 % (19);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

izboljša učinkovitost javnofinančnih odhodkov, med drugim tudi z boljšim usmerjanjem socialnih prejemkov; zagotovi ustreznost pokojninskih prejemkov v prihodnosti in vzdržnost pokojninskega sistema s sprejetjem ukrepov za povišanje dejanske upokojitvene starosti in z reformo preferencialnih pokojninskih shem;

2.

nujno izpolni zahtevane mejnike in cilje, povezane z zaščito finančnih interesov Unije, da bi se omogočilo hitro in dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost; hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

izboljša naložbeno okolje, med drugim tudi z zaščito neodvisnosti sodstva;

4.

pospeši opuščanje fosilnih goriv in uvajanje energije iz obnovljivih virov; reformira pravni okvir za izdajanje dovoljenj za omrežne priključke in obnovljive vire energije, vključno z energetskimi skupnostmi, biometanom in obnovljivim vodikom; izvaja ukrepe za spodbujanje varčevanja z energijo in zmanjšanja povpraševanja po plinu; poveča naložbe v energetsko učinkovitost stavb in razogljiči oskrbo s toploto pri daljinskem ogrevanju, da bi se odpravila energetska revščina; nadalje spodbuja trajnostne načine javnega prevoza; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod, med drugim tudi za prenovo stavb.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 9728/2022 INIT; ST 9728/2022 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 98).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele ekspanziven učinek v višini 0,8 odstotne točke BDP, večinoma zaradi vladne podpore finančnim institucijam.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter – po potrebi – ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 171).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Poljske, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 15,5 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,6 odstotne točke BDP, in sicer zaradi učinka umika vladne podpore finančnim institucijam v letu 2022.

13

(14)  Člen 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

14

(15)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

17

(18)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

18

(19)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,5 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 23.

19

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/206 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/206

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2023

(2023/C 312/22)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato bo treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Portugalske za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato bo treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Portugalske za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Portugalska je 22. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Portugalsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Portugalska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji ni so bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Portugalska je 22. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Portugalsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Portugalska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji ni so bili izničeni.

| (10) | Portugalska je 29. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Portugalske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Portugalska je 29. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Portugalske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Portugalsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Portugalske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Portugalskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Portugalske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Portugalsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Portugalske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Portugalskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Portugalske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Portugalsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Portugalskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Natančneje, ranljivosti, povezane z velikim zasebnim, javnim in zunanjim dolgom, se zmanjšujejo, vendar ostajajo prisotne. Zmanjševanje deležev zasebnega in javnega dolga se je po začasni prekinitvi zaradi izbruha pandemije COVID-19 nadaljevalo leta 2021, ob ugodni gospodarski rasti pa se bosta deleža predvidoma še naprej zmanjševala. Čeprav sta deleža zdaj pod ravnema pred pandemijo, sta še vedno velika. Pred pandemijo COVID-19 in po njej se je izboljšalo tudi očitno negativno neto stanje mednarodnih naložb, zunanja zadolženost pa naj bi se še dodatno zmanjšala, k čemur bo kljub upočasnitvi leta 2023 prispevala stalna gospodarska rast. Majhni primanjkljaj na tekočem računu se je leta 2022 zaradi višjih cen energije malo poslabšal, vendar se je to poslabšanje omililo zaradi nadaljnjega izrazitega okrevanja izvoza, zlasti izvoza turističnih storitev. Po napovedih bodo predvideno nadaljevanje padanja cen energije in dodatno povečanje izvoza turističnih storitev ter politike, ki se izvajajo v podporo energetski učinkovitosti in obnovljivim virom energije, zagotovili uravnoteženje tekočega računa in dodatno podprli prilagoditev neto stanja mednarodnih naložb. Cene stanovanjskih nepremičnin že več let močno naraščajo, že tako zmerna raven nedonosnih posojil pa se je še naprej zniževala. Dodatno zmanjšanje ranljivosti bi lahko upočasnili učinek zaostritve finančnih pogojev in negotovo zunanje okolje ter njun potencialni učinek na gospodarsko rast. Napredek politike je ugoden, pri čemer je poudarek zlasti na načrtu za okrevanje in odpornost, z nadaljnjim izvajanjem katerega bi se morale zagotoviti dodatne izboljšave. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Portugalsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Portugalskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Natančneje, ranljivosti, povezane z velikim zasebnim, javnim in zunanjim dolgom, se zmanjšujejo, vendar ostajajo prisotne. Zmanjševanje deležev zasebnega in javnega dolga se je po začasni prekinitvi zaradi izbruha pandemije COVID-19 nadaljevalo leta 2021, ob ugodni gospodarski rasti pa se bosta deleža predvidoma še naprej zmanjševala. Čeprav sta deleža zdaj pod ravnema pred pandemijo, sta še vedno velika. Pred pandemijo COVID-19 in po njej se je izboljšalo tudi očitno negativno neto stanje mednarodnih naložb, zunanja zadolženost pa naj bi se še dodatno zmanjšala, k čemur bo kljub upočasnitvi leta 2023 prispevala stalna gospodarska rast. Majhni primanjkljaj na tekočem računu se je leta 2022 zaradi višjih cen energije malo poslabšal, vendar se je to poslabšanje omililo zaradi nadaljnjega izrazitega okrevanja izvoza, zlasti izvoza turističnih storitev. Po napovedih bodo predvideno nadaljevanje padanja cen energije in dodatno povečanje izvoza turističnih storitev ter politike, ki se izvajajo v podporo energetski učinkovitosti in obnovljivim virom energije, zagotovili uravnoteženje tekočega računa in dodatno podprli prilagoditev neto stanja mednarodnih naložb. Cene stanovanjskih nepremičnin že več let močno naraščajo, že tako zmerna raven nedonosnih posojil pa se je še naprej zniževala. Dodatno zmanjšanje ranljivosti bi lahko upočasnili učinek zaostritve finančnih pogojev in negotovo zunanje okolje ter njun potencialni učinek na gospodarsko rast. Napredek politike je ugoden, pri čemer je poudarek zlasti na načrtu za okrevanje in odpornost, z nadaljnjim izvajanjem katerega bi se morale zagotoviti dodatne izboljšave.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država na Portugalskem zmanjšal z 2,9 % BDP v letu 2021 na 0,4 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 125,4 % BDP konec leta 2021 padel na 113,9 % konec leta 2022. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država na Portugalskem zmanjšal z 2,9 % BDP v letu 2021 na 0,4 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 125,4 % BDP konec leta 2021 padel na 113,9 % konec leta 2022.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali splošno znižanje davka na gorivo in zamrznitev posodobitve cene ogljika v okviru davka na gorivo, taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, pa so vključevali enkratno plačilo oktobra 2022 za podporo različnim skupinam prebivalstva, kot so upokojenci, zaposleni, otroci in mladi, izplačila pavšalnih zneskov gospodinjstvom z nizkimi dohodki, ki so jih zvišanja cen energije najbolj prizadela, ter dodelitev sredstev za nacionalni elektroenergetski sistem za znižanje omrežnih tarif. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 2,0 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID19 zmanjšali z 2,0 % v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali splošno znižanje davka na gorivo in zamrznitev posodobitve cene ogljika v okviru davka na gorivo, taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, pa so vključevali enkratno plačilo oktobra 2022 za podporo različnim skupinam prebivalstva, kot so upokojenci, zaposleni, otroci in mladi, izplačila pavšalnih zneskov gospodinjstvom z nizkimi dohodki, ki so jih zvišanja cen energije najbolj prizadela, ter dodelitev sredstev za nacionalni elektroenergetski sistem za znižanje omrežnih tarif. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 2,0 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID19 zmanjšali z 2,0 % v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 priporočil, da Portugalska (7) v letu 2022 uporabi mehanizem za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Priporočil je tudi, da Portugalska ohrani nacionalno financirane naložbe in omeji rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 priporočil, da Portugalska (7) v letu 2022 uporabi mehanizem za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Priporočil je tudi, da Portugalska ohrani nacionalno financirane naložbe in omeji rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala ‒ 1,5 % BDP. Skladno s priporočilom Sveta je Portugalska okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki se financirajo iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,2 % BDP (v letu 2021 pa 1,7 % BDP). To zmanjšanje odhodkov leta 2022 je bilo posledica manjših odhodkov, financiranih z drugimi sredstvi Unije, medtem ko so se odhodki, financirani iz mehanizma, med letoma 2021 in 2022 povečali. Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,1 odstotne točke (9). Portugalska torej ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,9 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 2,0 % BDP). Portugalska je torej dovolj omejila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala ‒ 1,5 % BDP. Skladno s priporočilom Sveta je Portugalska okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki se financirajo iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,2 % BDP (v letu 2021 pa 1,7 % BDP). To zmanjšanje odhodkov leta 2022 je bilo posledica manjših odhodkov, financiranih z drugimi sredstvi Unije, medtem ko so se odhodki, financirani iz mehanizma, med letoma 2021 in 2022 povečali. Restriktiven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,1 odstotne točke (9). Portugalska torej ni ohranila nacionalno financiranih naložb, kar ni v skladu s priporočilom Sveta. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,9 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 2,0 % BDP). Portugalska je torej dovolj omejila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 previden, zatem pa skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,8 %, v letu 2024 pa za 2,0 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva višjo realno rast BDP v višini 2,4 % v letu 2023 in nekoliko nižjo rast v višini 1,8 % v letu 2024. Razlika je posledica dejstva, da je v spomladanski napovedi Komisije 2023 predviden večji prispevek neto izvoza k rasti, medtem ko vlada pričakuje večjo rast obsega naložb v letih 2023 in 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 previden, zatem pa skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,8 %, v letu 2024 pa za 2,0 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva višjo realno rast BDP v višini 2,4 % v letu 2023 in nekoliko nižjo rast v višini 1,8 % v letu 2024. Razlika je posledica dejstva, da je v spomladanski napovedi Komisije 2023 predviden večji prispevek neto izvoza k rasti, medtem ko vlada pričakuje večjo rast obsega naložb v letih 2023 in 2024.

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 ostal na ravni 0,4 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 113,9 % konec leta 2022 na 107,5 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 0,1 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi večjih prihodkov, predvidenih v spomladanski napovedi Komisije 2023, in sicer iz naslova posrednih in neposrednih davkov. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 106,2 % BDP konec leta 2023. Razlika je predvsem posledica dejstva, da je v spomladanski napovedi Komisije 2023 predvidena ugodnejša razlika med rastjo in obrestnimi merami, zaradi katere se zmanjšuje dolg. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 ostal na ravni 0,4 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 113,9 % konec leta 2022 na 107,5 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 0,1 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi večjih prihodkov, predvidenih v spomladanski napovedi Komisije 2023, in sicer iz naslova posrednih in neposrednih davkov. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 106,2 % BDP konec leta 2023. Razlika je predvsem posledica dejstva, da je v spomladanski napovedi Komisije 2023 predvidena ugodnejša razlika med rastjo in obrestnimi merami, zaradi katere se zmanjšuje dolg.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti izplačila pavšalnih zneskov gospodinjstvom z nizkimi dohodki, ki so jih zvišanja cen energije najbolj prizadela, splošno znižanje davka na gorivo in zamrznitev posodobitve cene ogljika v okviru davka na gorivo, pa tudi ukrepe, ki so bili napovedani že leta 2022, vendar vplivajo na javnofinančni saldo leta 2023, kot je dodelitev sredstev za podporo prehodni ureditvi, ki velja celo leto in je namenjena stabilizaciji cen plina, ki jih plačujejo podjetja. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,8 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,3 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 1 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,8 % BDP |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, zlasti izplačila pavšalnih zneskov gospodinjstvom z nizkimi dohodki, ki so jih zvišanja cen energije najbolj prizadela, splošno znižanje davka na gorivo in zamrznitev posodobitve cene ogljika v okviru davka na gorivo, pa tudi ukrepe, ki so bili napovedani že leta 2022, vendar vplivajo na javnofinančni saldo leta 2023, kot je dodelitev sredstev za podporo prehodni ureditvi, ki velja celo leto in je namenjena stabilizaciji cen plina, ki jih plačujejo podjetja. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,8 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,3 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 1 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,8 % BDP

| (20) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Portugalski priporočil, naj v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Portugalska pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Portugalski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Portugalski priporočil, naj v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Portugalska pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Portugalski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (‒ 0,7 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (‒ 1,5 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Predvideni restriktivni učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je v bistvu posledica nižjih stroškov (ciljno in neciljno usmerjenih) podpornih ukrepov, namenjenih gospodinjstvom in podjetjem zaradi zvišanja cen energije (za 1,1 odstotne točke BDP). Glavni dejavniki rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) so vztrajni pritiski na tekoče javnofinančne odhodke, med drugim za plače v javnem sektorju in pokojnine, ki jih spodbujajo predvsem trajna zvišanja plač v javnem sektorju in diskrecijska zvišanja pokojnin. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 2,2 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,3 odstotne točke (13). Zato Portugalska načrtuje financiranje naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe (14). Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, med drugim s projekti razogljičenja industrije, proizvodnjo obnovljivega vodika in drugih obnovljivih plinov ter digitalizacijo šol, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (‒ 0,7 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (‒ 1,5 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Predvideni restriktivni učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je v bistvu posledica nižjih stroškov (ciljno in neciljno usmerjenih) podpornih ukrepov, namenjenih gospodinjstvom in podjetjem zaradi zvišanja cen energije (za 1,1 odstotne točke BDP). Glavni dejavniki rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) so vztrajni pritiski na tekoče javnofinančne odhodke, med drugim za plače v javnem sektorju in pokojnine, ki jih spodbujajo predvsem trajna zvišanja plač v javnem sektorju in diskrecijska zvišanja pokojnin. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 2,2 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,3 odstotne točke (13). Zato Portugalska načrtuje financiranje naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe (14). Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, med drugim s projekti razogljičenja industrije, proizvodnjo obnovljivega vodika in drugih obnovljivih plinov ter digitalizacijo šol, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 0,2 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža predvsem načrtovano omejitev tekočih odhodkov, zlasti na področju vmesne potrošnje, nadomestil za zaposlene in subvencij, ter vztrajno rast na strani prihodkov. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 103,0 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,1 % BDP. To je nekoliko manj kot primanjkljaj, predviden v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi ugodnejše rasti prihodkov, predvidene v spomladanski napovedi Komisije 2023, zlasti iz naslova davkov. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 103,1 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 0,2 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 odraža predvsem načrtovano omejitev tekočih odhodkov, zlasti na področju vmesne potrošnje, nadomestil za zaposlene in subvencij, ter vztrajno rast na strani prihodkov. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 103,0 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,1 % BDP. To je nekoliko manj kot primanjkljaj, predviden v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi ugodnejše rasti prihodkov, predvidene v spomladanski napovedi Komisije 2023, zlasti iz naslova davkov. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 103,1 % BDP konec leta 2024.

| (23) | Program stabilnosti za leto 2023 ne vključuje informacij o postopni odpravi energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva popolno postopno opustitev energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(23)

Program stabilnosti za leto 2023 ne vključuje informacij o postopni odpravi energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva popolno postopno opustitev energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (15). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (16) v letu 2024 ne bi smela preseči 1,8 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba v letu 2023 postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,8 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (15). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (16) v letu 2024 ne bi smela preseči 1,8 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba v letu 2023 postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,8 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,8 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov. To je posledica ukrepov, ki naj bi imeli trajni učinek povečanja odhodkov, in reform dohodnine, s katerimi se zmanjšujejo prihodki. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,8 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov. To je posledica ukrepov, ki naj bi imeli trajni učinek povečanja odhodkov, in reform dohodnine, s katerimi se zmanjšujejo prihodki.

| (26) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale s 3,2 % BDP v letu 2023 na 3,4 % BDP v letu 2024. Večje naložbe odražajo večje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo ukrepe za posodobitev in poenostavitev javnofinančnega poslovodenja ter nadgradnjo informacijskih sistemov za javnofinančno poslovodenje, kot je razvoj modela za spremljanje izvrševanja proračuna in finančnega izvrševanja države, začetek delovanja državnega računovodskega subjekta ter vključitev načrtovanja proračuna za programe in pregleda porabe v redni proračunski postopek, ki so del načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(26)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale s 3,2 % BDP v letu 2023 na 3,4 % BDP v letu 2024. Večje naložbe odražajo večje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo ukrepe za posodobitev in poenostavitev javnofinančnega poslovodenja ter nadgradnjo informacijskih sistemov za javnofinančno poslovodenje, kot je razvoj modela za spremljanje izvrševanja proračuna in finančnega izvrševanja države, začetek delovanja državnega računovodskega subjekta ter vključitev načrtovanja proračuna za programe in pregleda porabe v redni proračunski postopek, ki so del načrta za okrevanje in odpornost.

| (27) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopoma zmanjšal na 0,1 % BDP leta 2025, leta 2026 naj bi se dosegel uravnotežen proračunski položaj, leta 2027 pa majhen presežek v višini 0,1 % BDP. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 103,0 % konec leta 2024 na 92,0 % do konca leta 2027. Struktura javnih financ, ki bo bolj naklonjena rasti, tako na strani prihodkov kot odhodkov javnega proračuna, bi okrepila dolgoročno vzdržnost javnih financ Portugalske, hkrati pa izboljšala poslovno okolje ter prispevala k trajnostni in vključujoči rasti. Za portugalski davčni sistem je značilna obsežna uporaba davčnih ugodnosti, pri čemer je v več kot 60 pravnih besedilih določenih več kot 500 davčnih ugodnosti. To povzroča večjo kompleksnost in manjšo preglednost sistema, hkrati pa pomeni izpad prihodkov. Koristno bi bilo, da bi se stroškovna učinkovitost obstoječih davčnih ugodnosti sistematično spremljala in ocenjevala, kar bi omogočilo precejšnje izboljšave na tem področju. Poleg tega je zaradi državnih in občinskih dajatev otežen sistem davka od dohodkov pravnih oseb, kar ustvarja dodatno breme za davčno upravo in podjetja. Učinkovitost davčne uprave Portugalske bi se lahko izboljšala, da bi se spodbujalo prostovoljno izpolnjevanje davčnih obveznosti, hkrati pa prispevalo k zmanjševanju davčnih utaj in goljufij. Upravni stroški pobiranja davkov so visoki in so se v zadnjih letih še povišali (za približno 5 % med letoma 2018 in 2020). Ob tem se zdi, da je čas, potreben za plačilo davkov, na Portugalskem daljši kot v drugih državah članicah. Že tako velik obseg neplačanih zapadlih davčnih obveznosti se je še povečal (konec leta 2020 je znašal 45,9 % skupnih prihodkov, kar je precej nad povprečjem Unije). |
| --- | --- |

(27)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopoma zmanjšal na 0,1 % BDP leta 2025, leta 2026 naj bi se dosegel uravnotežen proračunski položaj, leta 2027 pa majhen presežek v višini 0,1 % BDP. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 103,0 % konec leta 2024 na 92,0 % do konca leta 2027. Struktura javnih financ, ki bo bolj naklonjena rasti, tako na strani prihodkov kot odhodkov javnega proračuna, bi okrepila dolgoročno vzdržnost javnih financ Portugalske, hkrati pa izboljšala poslovno okolje ter prispevala k trajnostni in vključujoči rasti. Za portugalski davčni sistem je značilna obsežna uporaba davčnih ugodnosti, pri čemer je v več kot 60 pravnih besedilih določenih več kot 500 davčnih ugodnosti. To povzroča večjo kompleksnost in manjšo preglednost sistema, hkrati pa pomeni izpad prihodkov. Koristno bi bilo, da bi se stroškovna učinkovitost obstoječih davčnih ugodnosti sistematično spremljala in ocenjevala, kar bi omogočilo precejšnje izboljšave na tem področju. Poleg tega je zaradi državnih in občinskih dajatev otežen sistem davka od dohodkov pravnih oseb, kar ustvarja dodatno breme za davčno upravo in podjetja. Učinkovitost davčne uprave Portugalske bi se lahko izboljšala, da bi se spodbujalo prostovoljno izpolnjevanje davčnih obveznosti, hkrati pa prispevalo k zmanjševanju davčnih utaj in goljufij. Upravni stroški pobiranja davkov so visoki in so se v zadnjih letih še povišali (za približno 5 % med letoma 2018 in 2020). Ob tem se zdi, da je čas, potreben za plačilo davkov, na Portugalskem daljši kot v drugih državah članicah. Že tako velik obseg neplačanih zapadlih davčnih obveznosti se je še povečal (konec leta 2020 je znašal 45,9 % skupnih prihodkov, kar je precej nad povprečjem Unije).

| (28) | Možnosti, da bi se s prejemki v okviru sistema socialne zaščite Portugalske zmanjšala revščina, so majhne in so se leta 2021 še zmanjšale, medtem ko je bil trend glede razvoja deleža oseb, ki jim grozi revščina, med najslabšimi v Uniji (povečal se je za 2,4 odstotne točke), in to ob splošni stabilnosti v večini držav članic. Ustreznost minimalnega dohodka ostaja nizka, saj je precej pod pragom revščine. Ob teh podatkih se poraja dvom, ali je Portugalska sposobna doseči cilje glede zmanjšanja revščine, določene v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic. Hkrati je sistem socialne zaščite še vedno zapleten, saj se zdi, da imajo različne vrste socialnih prejemkov podobne cilje. Posledična kompleksnost in razdrobljenost povzročata razmeroma nizke stopnje uporabe in pomanjkanje učinkovite osredotočenosti na osebe, ki pomoč najbolj potrebujejo, kar ovira pokritost ter s tem ustreznost socialnih prejemkov. Poenostavitev obstoječih prejemkov bo skupaj s pravočasnim izvajanjem nacionalne strategije za boj proti revščini povečala zmogljivost Portugalske za obvladovanje prihodnjih socialnih izzivov. |
| --- | --- |

(28)

Možnosti, da bi se s prejemki v okviru sistema socialne zaščite Portugalske zmanjšala revščina, so majhne in so se leta 2021 še zmanjšale, medtem ko je bil trend glede razvoja deleža oseb, ki jim grozi revščina, med najslabšimi v Uniji (povečal se je za 2,4 odstotne točke), in to ob splošni stabilnosti v večini držav članic. Ustreznost minimalnega dohodka ostaja nizka, saj je precej pod pragom revščine. Ob teh podatkih se poraja dvom, ali je Portugalska sposobna doseči cilje glede zmanjšanja revščine, določene v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic. Hkrati je sistem socialne zaščite še vedno zapleten, saj se zdi, da imajo različne vrste socialnih prejemkov podobne cilje. Posledična kompleksnost in razdrobljenost povzročata razmeroma nizke stopnje uporabe in pomanjkanje učinkovite osredotočenosti na osebe, ki pomoč najbolj potrebujejo, kar ovira pokritost ter s tem ustreznost socialnih prejemkov. Poenostavitev obstoječih prejemkov bo skupaj s pravočasnim izvajanjem nacionalne strategije za boj proti revščini povečala zmogljivost Portugalske za obvladovanje prihodnjih socialnih izzivov.

| (29) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Portugalski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav s tveganjem, da bo prišlo do nekaterih zamud. Portugalska je predložila dva zahtevka za plačilo, ki ustrezata 58 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo 2,98 milijarde EUR. Portugalski načrt za okrevanje in odpornost je ambiciozen in kompleksen. Dobro upravljanje in stalno spremljanje načrta sta bistvena za zmanjšanje tveganja zamud. Vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Portugalske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. Portugalska je 26. maja 2023 predložila spremembo svojega načrta, in sicer je dodala nove ukrepe, vključno s poglavjem REPowerEU, v njem pa je upoštevan zvišani najvišji finančni prispevek (17). V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Portugalska predložila tudi prošnjo za dodatno podporo v obliki posojila v okviru mehanizma. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Portugalski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav s tveganjem, da bo prišlo do nekaterih zamud. Portugalska je predložila dva zahtevka za plačilo, ki ustrezata 58 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo 2,98 milijarde EUR. Portugalski načrt za okrevanje in odpornost je ambiciozen in kompleksen. Dobro upravljanje in stalno spremljanje načrta sta bistvena za zmanjšanje tveganja zamud. Vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Portugalske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. Portugalska je 26. maja 2023 predložila spremembo svojega načrta, in sicer je dodala nove ukrepe, vključno s poglavjem REPowerEU, v njem pa je upoštevan zvišani najvišji finančni prispevek (17). V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Portugalska predložila tudi prošnjo za dodatno podporo v obliki posojila v okviru mehanizma.

| (30) | Komisija je vse programske dokumente Portugalske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Portugalskem. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je vse programske dokumente Portugalske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Portugalskem.

| (31) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Portugalska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s krožnim gospodarstvom, energijo in zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(31)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Portugalska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s krožnim gospodarstvom, energijo in zelenim prehodom.

| (32) | Portugalska je precej pod povprečjem Unije pri napredku v smeri krožnega gospodarstva ter produktivnosti virov v industriji in kazalnikih ravnanja z odpadki, pri čemer obstajajo izrazite regionalne razlike. Povprečna stopnja recikliranja komunalnih odpadkov je še posebno nizka (30,5 % leta 2021, kar je daleč od cilja Unije glede recikliranja 50 % komunalnih odpadkov do leta 2020), pri čemer so med regijami razlike. Za dosego ciljev Unije za naslednje desetletje, vključno z doseganjem 55-odstotne stopnje recikliranja komunalnih odpadkov do leta 2025, bodo potrebna znatna prizadevanja. Potrebne so izboljšave za povečanje preprečevanja odpadkov, zmanjševanja njihove količine, razvrščanja, ponovne uporabe in recikliranja odpadkov v skladu z višjimi stopnjami hierarhije ravnanja z odpadki, s čimer se odpadki preusmerijo z odlagališč in iz sežigalnic, pa tudi za modernizacijo obratov za recikliranje in obdelavo odpadkov. Primeri, kako bolje doseči te cilje, vključujejo povišanje pristojbin za odlaganje in sežiganje odpadkov, uvedbo davka na ostanek odpadkov in povišanje pristojbin za občine, ki ne dosegajo ciljev recikliranja. Poleg tega bi lahko proces pospešili z razširitvijo ločenega zbiranja odpadkov in nadaljnjim razvojem shem, kot so sheme „plačaj, kolikor zavržeš“, kavcijski sistem in razširjena odgovornost proizvajalca. |
| --- | --- |

(32)

Portugalska je precej pod povprečjem Unije pri napredku v smeri krožnega gospodarstva ter produktivnosti virov v industriji in kazalnikih ravnanja z odpadki, pri čemer obstajajo izrazite regionalne razlike. Povprečna stopnja recikliranja komunalnih odpadkov je še posebno nizka (30,5 % leta 2021, kar je daleč od cilja Unije glede recikliranja 50 % komunalnih odpadkov do leta 2020), pri čemer so med regijami razlike. Za dosego ciljev Unije za naslednje desetletje, vključno z doseganjem 55-odstotne stopnje recikliranja komunalnih odpadkov do leta 2025, bodo potrebna znatna prizadevanja. Potrebne so izboljšave za povečanje preprečevanja odpadkov, zmanjševanja njihove količine, razvrščanja, ponovne uporabe in recikliranja odpadkov v skladu z višjimi stopnjami hierarhije ravnanja z odpadki, s čimer se odpadki preusmerijo z odlagališč in iz sežigalnic, pa tudi za modernizacijo obratov za recikliranje in obdelavo odpadkov. Primeri, kako bolje doseči te cilje, vključujejo povišanje pristojbin za odlaganje in sežiganje odpadkov, uvedbo davka na ostanek odpadkov in povišanje pristojbin za občine, ki ne dosegajo ciljev recikliranja. Poleg tega bi lahko proces pospešili z razširitvijo ločenega zbiranja odpadkov in nadaljnjim razvojem shem, kot so sheme „plačaj, kolikor zavržeš“, kavcijski sistem in razširjena odgovornost proizvajalca.

| (33) | Portugalska je kljub napredku, tudi v razmerah energetske krize, še vedno močno odvisna od uvoza fosilnih goriv, saj sta leta 2021 nafta in plin predstavljala 45 % oziroma 23 % njene mešanice virov energije. Poleg tega velika odvisnost Portugalske od plina za proizvodnjo električne energije pomeni tveganje za zanesljivost oskrbe, zlasti ob pomanjkanju električne energije iz hidroelektrarn zaradi pogostejših suš. Da bi pospešili prizadevanja za razogljičenje, bi bilo mogoče sprejeti še več ukrepov, ki temeljijo na reformah in naložbah iz načrta za okrevanje in odpornost Portugalske ter jih presegajo. Da bi Portugalska pospešila uporabo obnovljivih virov energije, bi lahko nadgradila napredek, ki ga je lani dosegla pri racionalizaciji postopka izdaje dovoljenj, med drugim s povečanjem zmogljivosti uprave, pristojne za izdajo dovoljenj, povečanjem digitalizacije proizvodnje energije iz obnovljivih virov in uvedbo ugodnejše ureditve prostorskega načrtovanja za vetrno energijo na morju, katere potencial ostaja premalo izkoriščen. Koristni bi bili tudi dodatni ukrepi za spodbujanje lastne porabe, vključno s strešnimi sončnimi paneli, in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov. Skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov je na Portugalskem kljub rasti še vedno malo. Lahko bi olajšali njihovo licenciranje in vzpostavili sheme spodbud. |
| --- | --- |

(33)

Portugalska je kljub napredku, tudi v razmerah energetske krize, še vedno močno odvisna od uvoza fosilnih goriv, saj sta leta 2021 nafta in plin predstavljala 45 % oziroma 23 % njene mešanice virov energije. Poleg tega velika odvisnost Portugalske od plina za proizvodnjo električne energije pomeni tveganje za zanesljivost oskrbe, zlasti ob pomanjkanju električne energije iz hidroelektrarn zaradi pogostejših suš. Da bi pospešili prizadevanja za razogljičenje, bi bilo mogoče sprejeti še več ukrepov, ki temeljijo na reformah in naložbah iz načrta za okrevanje in odpornost Portugalske ter jih presegajo. Da bi Portugalska pospešila uporabo obnovljivih virov energije, bi lahko nadgradila napredek, ki ga je lani dosegla pri racionalizaciji postopka izdaje dovoljenj, med drugim s povečanjem zmogljivosti uprave, pristojne za izdajo dovoljenj, povečanjem digitalizacije proizvodnje energije iz obnovljivih virov in uvedbo ugodnejše ureditve prostorskega načrtovanja za vetrno energijo na morju, katere potencial ostaja premalo izkoriščen. Koristni bi bili tudi dodatni ukrepi za spodbujanje lastne porabe, vključno s strešnimi sončnimi paneli, in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov. Skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov je na Portugalskem kljub rasti še vedno malo. Lahko bi olajšali njihovo licenciranje in vzpostavili sheme spodbud.

| (34) | Ko bo vključenih več obnovljivih virov energije, bodo dodatne naložbe ključnega pomena za povečanje zmogljivosti za shranjevanje in zmogljivosti omrežja, da se zagotovi uravnoteženost elektroenergetskega omrežja. Portugalski bi lahko koristila okrepitev elektroenergetskih medsebojnih povezav, saj je raven medsebojne povezanosti s Španijo še vedno nizka v primerjavi s cilji za leto 2030. Stanje prenosnega in distribucijskega omrežja bi se lahko izboljšalo s krepitvijo notranjega omrežja, dodatnimi naložbami v shranjevanje električne energije in dodatno digitalizacijo omrežja. Razmeroma majhen obseg uvedbe pametnih števcev ovira razvoj decentraliziranega sistema proizvodnje energije iz obnovljivih virov. Da bi Portugalska odpravila visoko stopnjo odvisnosti od fosilnih goriv v stavbah in zmanjšala porabo energije, mora pospešiti prizadevanja v zvezi z energetsko učinkovitostjo in pri tem preseči to, kar je predvideno v njenem načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike. Dodatni ukrepi bi morali prispevati tudi k obravnavanju velikega deleža portugalskega prebivalstva, ki se sooča z energetsko revščino. Z okrepitvijo prizadevanj za spodbujanje temeljitih prenov, med drugim z zagotavljanjem tehnične pomoči prijaviteljem, bi se lahko pospešilo izvajanje projektov prenove. Poleg tega bi lahko Portugalski koristil okrepljen okvir za finančne sheme, da bi spodbudila zasebne naložbe za energetsko učinkovito prenovo. Tako bi lahko Portugalska več virov na podlagi nepovratnih sredstev namenila gospodinjstvom, ki potrebujejo pomoč. Poraba zemeljskega plina na Portugalskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 16 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (18). Portugalska bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(34)

Ko bo vključenih več obnovljivih virov energije, bodo dodatne naložbe ključnega pomena za povečanje zmogljivosti za shranjevanje in zmogljivosti omrežja, da se zagotovi uravnoteženost elektroenergetskega omrežja. Portugalski bi lahko koristila okrepitev elektroenergetskih medsebojnih povezav, saj je raven medsebojne povezanosti s Španijo še vedno nizka v primerjavi s cilji za leto 2030. Stanje prenosnega in distribucijskega omrežja bi se lahko izboljšalo s krepitvijo notranjega omrežja, dodatnimi naložbami v shranjevanje električne energije in dodatno digitalizacijo omrežja. Razmeroma majhen obseg uvedbe pametnih števcev ovira razvoj decentraliziranega sistema proizvodnje energije iz obnovljivih virov. Da bi Portugalska odpravila visoko stopnjo odvisnosti od fosilnih goriv v stavbah in zmanjšala porabo energije, mora pospešiti prizadevanja v zvezi z energetsko učinkovitostjo in pri tem preseči to, kar je predvideno v njenem načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike. Dodatni ukrepi bi morali prispevati tudi k obravnavanju velikega deleža portugalskega prebivalstva, ki se sooča z energetsko revščino. Z okrepitvijo prizadevanj za spodbujanje temeljitih prenov, med drugim z zagotavljanjem tehnične pomoči prijaviteljem, bi se lahko pospešilo izvajanje projektov prenove. Poleg tega bi lahko Portugalski koristil okrepljen okvir za finančne sheme, da bi spodbudila zasebne naložbe za energetsko učinkovito prenovo. Tako bi lahko Portugalska več virov na podlagi nepovratnih sredstev namenila gospodinjstvom, ki potrebujejo pomoč. Poraba zemeljskega plina na Portugalskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 16 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (18). Portugalska bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (19).

| (35) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Portugalska se spoprijema s pomanjkanjem spretnosti, potrebnih za zeleni prehod, zlasti v gradbenem in predelovalnem sektorju. Koristilo bi ji, da bi okrepila politike za izpopolnjevanje in preusposabljanje v zvezi z zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(35)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Portugalska se spoprijema s pomanjkanjem spretnosti, potrebnih za zeleni prehod, zlasti v gradbenem in predelovalnem sektorju. Koristilo bi ji, da bi okrepila politike za izpopolnjevanje in preusposabljanje v zvezi z zelenim prehodom.

| (36) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(36)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (37) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Portugalsko, priporočila 1, 2 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023. |
| --- | --- |

(37)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Portugalsko, priporočila 1, 2 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023.

| (38) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z dolgom sektorja država. Priporočilo 2 prispeva k obravnavi priporočila 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 37 – |
| --- | --- |

(38)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z dolgom sektorja država. Priporočilo 2 prispeva k obravnavi priporočila 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k odpravljanju neravnotežij in izvajanju priporočil iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 v skladu z uvodno izjavo 37 –

PRIPOROČA, da Portugalska v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 1,8 % (21), razen če se ocenjuje, da je višja referenčna stopnja rasti neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov združljiva z doseganjem srednjeročnega proračunskega cilja Portugalske v višini ‒ 0,5 % BDP, med drugim če so odhodki za obresti nižji od trenutnih predvidevanj Komisije;

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

izboljša učinkovitost davčnega sistema in sistema socialne zaščite, zlasti s prednostno obravnavo poenostavitve obeh okvirov, povečanjem učinkovitosti njunih uprav in zmanjšanjem s tem povezanega upravnega bremena;

2.

pospeši izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, tudi z zagotovitvijo ustrezne upravne zmogljivosti, in hitro začne izvajati ukrepe iz dodatka, ki je bil nedavno predložen skupaj s poglavjem REPowerEU in prošnjo za dodatno posojilo; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

izboljša pogoje za prehod na krožno gospodarstvo, zlasti s spodbujanjem preprečevanja, recikliranja in ponovne uporabe odpadkov, da bi se preusmerili z odlagališč in iz sežigalnic;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv; dodatno pospeši uvajanje obnovljivih virov energije z dodatno poenostavitvijo in digitalizacijo izdaje dovoljenj, da se omogoči dodatna proizvodnja vetrne energije, predvsem na morju, in sončne energije, ter s spodbujanjem lastne porabe in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov; poveča zmogljivost elektroenergetskih medsebojnih povezav ter nadgradi omrežja za prenos in distribucijo električne energije, kar bo omogočilo naložbe v shranjevanje električne energije in digitalizacijo omrežja, vključno s hitrejšim uvajanjem pametnih števcev; pospeši naložbe v energetsko učinkovitost s spodbujanjem finančnih shem za privabljanje zasebnih naložb in podpiranjem gospodinjstev, ki potrebujejo pomoč; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10149/21; ST 10149/21 ADD 1; ST 10149/21 ADD 1 REV 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 102).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih preglednicah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 181).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Portugalske nominalno ocenjena na 7,6 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP, predvsem zaradi ocenjenih manjših kapitalskih transferjev podjetjem v državni lasti v letu 2023.

13

(14)  Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 2,2 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa je znašal 0,3 odstotne točke. Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

14

(15)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

15

(16)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

16

(17)  Najvišji finančni prispevek za Portugalsko je bil 30. junija 2022 posodobljen na 15,5 milijarde EUR v obliki nepovratnih sredstev v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241.

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

19

(20)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

20

(21)  To naj bi po ocenah ustrezalo letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,3 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

21

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/216 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/216

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2023

(2023/C 312/23)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Romunijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato bo treba opraviti poglobljeni pregled. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Romunijo opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato bo treba opraviti poglobljeni pregled. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Romunija je 31. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 3. novembra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Romunijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Romunija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Romunija je 31. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 3. novembra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Romunijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Romunija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Romunija je 11. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023. 10. maja 2023 pa konvergenčni program za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Romunije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Romunija je 11. maja 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023. 10. maja 2023 pa konvergenčni program za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Romunije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Romunijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Romunije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Romuniji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Romunije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Romunijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Romunije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Romuniji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Romunije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Romunijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Romuniji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti se nanašajo zlasti na plačilno bilanco, povezano z velikimi javnofinančnimi primanjkljaji, medtem ko so se povečali pritiski zaradi pregrevanja. Velik primanjkljaj na tekočem računu se je po recesiji, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, znatno poslabšal, zaradi česar je gospodarstvo izpostavljeno šokom pri zunanjem financiranju. Ker je primanjkljaj na tekočem računu še vedno velik, obstaja tveganje, da bo neto stanje mednarodnih naložb še bolj negativno. Znaki pregrevanja so jasni, pri čemer je osnovna inflacija neugodno visoka, rast plač je krepko v dvomestnih številkah, stopnja brezposelnosti pa razmeroma nizka. Kazalniki stroškovne konkurenčnosti naj bi se stabilizirali, vendar strukturni problemi ostajajo. Zdi se, da je menjalni tečaj nad ravnjo, ki jo kažejo temeljni kazalniki, in se še vedno močno uravnava. Javnofinančni primanjkljaj je velik že več let ter je razlog za velik del presežnega povpraševanja in posledičnih zunanjih primanjkljajev; čeprav se javnofinančni primanjkljaj izboljšuje, naj bi v letih 2023 in 2024 še vedno ostal znaten. Zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja v letu 2022 je bilo predvsem posledica izrazite nominalne rasti BDP, ki pa močno temelji na pregrevanju domačega povpraševanja. Premije za tveganje in stroški državnega zadolževanja so precej višji kot v letih pred pandemijo. Glede na stalno zaostrovanje svetovnih likvidnostnih razmer bo pomembno, da se sedanji trendi obrnejo. V prihodnje bi morala biti fiskalna prilagoditev prednostni način za uskladitev povpraševanja s ponudbo ter za omejitev domačega in zunanjega primanjkljaja. S celovitim izvajanjem davčnih in pokojninskih reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ter upoštevanjem fiskalnih ciljev v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem bi se močno zajezila sedanja dinamika. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Romunijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da v Romuniji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti se nanašajo zlasti na plačilno bilanco, povezano z velikimi javnofinančnimi primanjkljaji, medtem ko so se povečali pritiski zaradi pregrevanja. Velik primanjkljaj na tekočem računu se je po recesiji, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, znatno poslabšal, zaradi česar je gospodarstvo izpostavljeno šokom pri zunanjem financiranju. Ker je primanjkljaj na tekočem računu še vedno velik, obstaja tveganje, da bo neto stanje mednarodnih naložb še bolj negativno. Znaki pregrevanja so jasni, pri čemer je osnovna inflacija neugodno visoka, rast plač je krepko v dvomestnih številkah, stopnja brezposelnosti pa razmeroma nizka. Kazalniki stroškovne konkurenčnosti naj bi se stabilizirali, vendar strukturni problemi ostajajo. Zdi se, da je menjalni tečaj nad ravnjo, ki jo kažejo temeljni kazalniki, in se še vedno močno uravnava. Javnofinančni primanjkljaj je velik že več let ter je razlog za velik del presežnega povpraševanja in posledičnih zunanjih primanjkljajev; čeprav se javnofinančni primanjkljaj izboljšuje, naj bi v letih 2023 in 2024 še vedno ostal znaten. Zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja v letu 2022 je bilo predvsem posledica izrazite nominalne rasti BDP, ki pa močno temelji na pregrevanju domačega povpraševanja. Premije za tveganje in stroški državnega zadolževanja so precej višji kot v letih pred pandemijo. Glede na stalno zaostrovanje svetovnih likvidnostnih razmer bo pomembno, da se sedanji trendi obrnejo. V prihodnje bi morala biti fiskalna prilagoditev prednostni način za uskladitev povpraševanja s ponudbo ter za omejitev domačega in zunanjega primanjkljaja. S celovitim izvajanjem davčnih in pokojninskih reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ter upoštevanjem fiskalnih ciljev v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem bi se močno zajezila sedanja dinamika.

| (13) | Svet je 3. aprila 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/509 (7) o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji zaradi njenega neizpolnjevanja merila glede primanjkljaja v letu 2019. Svet je 3. aprila 2020 tudi objavil priporočilo (8) za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji najpozneje do leta 2022. Glede na močno krčenje gospodarske aktivnosti, povezano s pandemijo COVID-19, in s tem povezano potrebo po fiskalnih politikah za podporo okrevanju je Svet 18. junija 2021 izdal novo priporočilo (9), naj se čezmerni primanjkljaj v Romuniji odpravi najpozneje do leta 2024. Svet je v priporočilu z dne 18. junija 2021 Romuniji priporočil, naj primanjkljaj sektorja država zmanjša na 8,0 % BDP v letu 2021, 6,2 % BDP v letu 2022, 4,4 % BDP v letu 2023 in 2,9 % BDP v letu 2024. To je bilo skladno z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 3,4 % v letu 2021, 1,3 % v letu 2022, 0,9 % v letu 2023 in 0,0 % v letu 2024, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,7 % BDP v letu 2021, 1,8 % BDP v letu 2022, 1,7 % BDP v letu 2023 in 1,5 % BDP v letu 2024. V priporočilu z dne 18. junija 2021 je bilo tudi določeno, da bi bilo treba morebitne nepričakovane prihodke uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja ter da bi morala Romunija zagotoviti celovito in učinkovito uporabo nacionalnega fiskalnega okvira. Svet je tudi izjavil, da bo za zagotovitev uspeha srednjeročne fiskalne strategije pomembno, da se fiskalna konsolidacija podpre s celovitimi reformami. |
| --- | --- |

(13)

Svet je 3. aprila 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/509 (7) o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji zaradi njenega neizpolnjevanja merila glede primanjkljaja v letu 2019. Svet je 3. aprila 2020 tudi objavil priporočilo (8) za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji najpozneje do leta 2022. Glede na močno krčenje gospodarske aktivnosti, povezano s pandemijo COVID-19, in s tem povezano potrebo po fiskalnih politikah za podporo okrevanju je Svet 18. junija 2021 izdal novo priporočilo (9), naj se čezmerni primanjkljaj v Romuniji odpravi najpozneje do leta 2024. Svet je v priporočilu z dne 18. junija 2021 Romuniji priporočil, naj primanjkljaj sektorja država zmanjša na 8,0 % BDP v letu 2021, 6,2 % BDP v letu 2022, 4,4 % BDP v letu 2023 in 2,9 % BDP v letu 2024. To je bilo skladno z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 3,4 % v letu 2021, 1,3 % v letu 2022, 0,9 % v letu 2023 in 0,0 % v letu 2024, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,7 % BDP v letu 2021, 1,8 % BDP v letu 2022, 1,7 % BDP v letu 2023 in 1,5 % BDP v letu 2024. V priporočilu z dne 18. junija 2021 je bilo tudi določeno, da bi bilo treba morebitne nepričakovane prihodke uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja ter da bi morala Romunija zagotoviti celovito in učinkovito uporabo nacionalnega fiskalnega okvira. Svet je tudi izjavil, da bo za zagotovitev uspeha srednjeročne fiskalne strategije pomembno, da se fiskalna konsolidacija podpre s celovitimi reformami.

| (14) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Romuniji zmanjšal s 7,1 % BDP v letu 2021 na 6,2 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je z 48,6 % BDP konec leta 2021 padel na 47,3 % konec leta 2022. To je v skladu s ciljnim nominalnim primanjkljajem za leto 2022, ki ga je priporočil Svet. Prilagoditev strukturnega salda za leto 2022 je znašala 0,4 odstotne točke BDP, kar je precej pod priporočeno prilagoditvijo v višini 1,8 odstotne točke BDP. To zahteva natančno analizo na podlagi merila rasti odhodkov. V letu 2022 je rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov (prilagojenih za enkratne ukrepe in ukrepe fiskalne politike na strani prihodkov) znašala 14,1 %, kar je nad priporočeno rastjo v višini 1,3 %. Izboljšanje strukturnega salda je v letu 2022 skoraj zastalo, čeprav so bili javnofinančni prihodki bistveno višji od pričakovanih, k čemur so prispevale močna realna rast BDP, visoka inflacija in ugodna sestava gospodarske rasti. Na strani odhodkov so se plače ter nakupi blaga in storitev v javnem sektorju zmanjšali kot delež nominalnega BDP zaradi delne indeksacije in samoomejitve nakupov. Vendar je večina drugih odhodkovnih postavk rasla veliko hitreje, kot je bilo načrtovano, deloma zaradi velikih presenečenj glede inflacije, kar pomeni, da je bil del nepričakovanih prihodkov uporabljen za financiranje dodatnih odhodkov glede na načrte. |
| --- | --- |

(14)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Romuniji zmanjšal s 7,1 % BDP v letu 2021 na 6,2 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je z 48,6 % BDP konec leta 2021 padel na 47,3 % konec leta 2022. To je v skladu s ciljnim nominalnim primanjkljajem za leto 2022, ki ga je priporočil Svet. Prilagoditev strukturnega salda za leto 2022 je znašala 0,4 odstotne točke BDP, kar je precej pod priporočeno prilagoditvijo v višini 1,8 odstotne točke BDP. To zahteva natančno analizo na podlagi merila rasti odhodkov. V letu 2022 je rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov (prilagojenih za enkratne ukrepe in ukrepe fiskalne politike na strani prihodkov) znašala 14,1 %, kar je nad priporočeno rastjo v višini 1,3 %. Izboljšanje strukturnega salda je v letu 2022 skoraj zastalo, čeprav so bili javnofinančni prihodki bistveno višji od pričakovanih, k čemur so prispevale močna realna rast BDP, visoka inflacija in ugodna sestava gospodarske rasti. Na strani odhodkov so se plače ter nakupi blaga in storitev v javnem sektorju zmanjšali kot delež nominalnega BDP zaradi delne indeksacije in samoomejitve nakupov. Vendar je večina drugih odhodkovnih postavk rasla veliko hitreje, kot je bilo načrtovano, deloma zaradi velikih presenečenj glede inflacije, kar pomeni, da je bil del nepričakovanih prihodkov uporabljen za financiranje dodatnih odhodkov glede na načrte.

| (15) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so takšni ukrepi fiskalne politike vključevali cenovne kapice pri tarifah za električno energijo in zemeljski plin za gospodinjske in negospodinjske odjemalce. Vključevali so tudi posebna plačila upokojencem z nizkimi dohodki, kupone za hrano za gospodinjstva z nizkimi dohodki (vključno z upokojenci in študenti) in subvencije za gorivo. Stroški navedenih ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke domačih proizvajalcev energije. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 0,4 % BDP. Na saldo sektorja država so malenkostno vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,0 % do 0,1 % BDP. |
| --- | --- |

(15)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so takšni ukrepi fiskalne politike vključevali cenovne kapice pri tarifah za električno energijo in zemeljski plin za gospodinjske in negospodinjske odjemalce. Vključevali so tudi posebna plačila upokojencem z nizkimi dohodki, kupone za hrano za gospodinjstva z nizkimi dohodki (vključno z upokojenci in študenti) in subvencije za gorivo. Stroški navedenih ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke domačih proizvajalcev energije. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 0,4 % BDP. Na saldo sektorja država so malenkostno vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,0 % do 0,1 % BDP.

| (16) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2023, je razmeroma previden in ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 2,8 %, v letu 2024 pa za 4,8 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva realno rast BDP v višini 3,2 % v letu 2023 in 3,5 % v letu 2024. Znatno nižja napoved Komisije glede rasti za leto 2024 odraža njeno stališče o zapoznelem učinku zaostrovanja monetarne politike na gospodarstvo. Napoved odraža tudi njeno stališče, da je romunsko gospodarstvo trenutno blizu potencialne ravni, kar se zdi razumno glede na visoke in rigidne stopnje osnovne inflacije ter razmeroma nizko stopnjo brezposelnosti. To omejuje možnost rasti brez inflacije. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2023, je razmeroma previden in ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 2,8 %, v letu 2024 pa za 4,8 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva realno rast BDP v višini 3,2 % v letu 2023 in 3,5 % v letu 2024. Znatno nižja napoved Komisije glede rasti za leto 2024 odraža njeno stališče o zapoznelem učinku zaostrovanja monetarne politike na gospodarstvo. Napoved odraža tudi njeno stališče, da je romunsko gospodarstvo trenutno blizu potencialne ravni, kar se zdi razumno glede na visoke in rigidne stopnje osnovne inflacije ter razmeroma nizko stopnjo brezposelnosti. To omejuje možnost rasti brez inflacije.

| (17) | Vlada v konvergenčnem programu za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država zmanjšal s 6,2 % BDP v letu 2022 na 4,4 % v letu 2023, kot je priporočil Svet. Veliko zmanjšanje odraža načrtovano omejitev odhodkov, vključno z znatnim znižanjem realnih plač javnih delavcev, in nekatere ukrepe za povečanje prihodkov, vključno s povišanjem stopnje davka na dividende, znižanjem praga za koriščenje nizke davčne stopnje v okviru režima za mikropodjetja in zvišanjem stopenj DDV za izbrane izdelke. Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 47,3 % konec leta 2022 na 47,1 % konec leta 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada v konvergenčnem programu za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država zmanjšal s 6,2 % BDP v letu 2022 na 4,4 % v letu 2023, kot je priporočil Svet. Veliko zmanjšanje odraža načrtovano omejitev odhodkov, vključno z znatnim znižanjem realnih plač javnih delavcev, in nekatere ukrepe za povečanje prihodkov, vključno s povišanjem stopnje davka na dividende, znižanjem praga za koriščenje nizke davčne stopnje v okviru režima za mikropodjetja in zvišanjem stopenj DDV za izbrane izdelke. Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 47,3 % konec leta 2022 na 47,1 % konec leta 2023.

| (18) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, in sicer cenovne kapice pri tarifah za električno energijo in zemeljski plin, subvencije za skupine prebivalstva z nizkimi dohodki in posebna plačila upokojencem z nizkimi dohodki. Stroški navedenih ukrepov so še naprej v veliki meri izravnani z davki na nepričakovane dobičke domačih dobaviteljev energije in na trgovske marže. Ob upoštevanju teh prihodkov so neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 ocenjeni na 0,3 % BDP. Večina ukrepov v letu 2023 je usmerjenih v najranljivejša gospodinjstva, čeprav ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(18)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022, in sicer cenovne kapice pri tarifah za električno energijo in zemeljski plin, subvencije za skupine prebivalstva z nizkimi dohodki in posebna plačila upokojencem z nizkimi dohodki. Stroški navedenih ukrepov so še naprej v veliki meri izravnani z davki na nepričakovane dobičke domačih dobaviteljev energije in na trgovske marže. Ob upoštevanju teh prihodkov so neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 ocenjeni na 0,3 % BDP. Večina ukrepov v letu 2023 je usmerjenih v najranljivejša gospodinjstva, čeprav ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti.

| (19) | V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,7 % BDP. To je za 0,3 odstotne točke BDP višje od napovedanega primanjkljaja v konvergenčnem programu za leto 2023, predvsem zaradi višjih predvidenih odhodkov, zlasti za blago in storitve, socialne transferje in druge tekoče odhodke, ki naj bi se v konvergenčnem programu za leto 2023 povečevali precej počasneje kot inflacija. Komisija napoveduje tudi nekoliko višjo rast davčnih prihodkov kot konvergenčni program za leto 2023, kar odraža predvsem višjo rast BDP. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nekoliko manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP (45,6 % konec leta 2023), kot je predviden v konvergenčnem programu za leto 2023. |
| --- | --- |

(19)

V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 4,7 % BDP. To je za 0,3 odstotne točke BDP višje od napovedanega primanjkljaja v konvergenčnem programu za leto 2023, predvsem zaradi višjih predvidenih odhodkov, zlasti za blago in storitve, socialne transferje in druge tekoče odhodke, ki naj bi se v konvergenčnem programu za leto 2023 povečevali precej počasneje kot inflacija. Komisija napoveduje tudi nekoliko višjo rast davčnih prihodkov kot konvergenčni program za leto 2023, kar odraža predvsem višjo rast BDP. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nekoliko manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP (45,6 % konec leta 2023), kot je predviden v konvergenčnem programu za leto 2023.

| (20) | Predvideni nominalni primanjkljaj za leto 2023 v spomladanski napovedi Komisije 2023 je za 0,3 odstotne točke BDP višji od ciljnega nominalnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet. Strukturna prilagoditev je ocenjena na približno 1,5 % BDP, kar odraža znižanje realnih plač v javnem sektorju, zamrznitev novih zaposlitev javnih uslužbencev in zgoraj opisane ukrepe na strani prihodkov. Vendar je prilagoditev nekoliko nižja od priporočene prilagoditve v višini 1,7 odstotne točke BDP. To zahteva natančno analizo na podlagi merila rasti odhodkov. V letu 2023 naj bi rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov (prilagojenih za enkratne ukrepe in ukrepe fiskalne politike na strani prihodkov) v spomladanski napovedi Komisije 2023 znašala 8,3 %, kar je nad priporočeno rastjo v višini 0,9 %. Vsi trije kazalniki torej kažejo na tveganje odklona od priporočene prilagoditve. Zaradi visoke inflacije se bodo javnofinančni odhodki še naprej povečevali hitreje, kot je 18. junija 2021 priporočil Svet. Na podlagi temeljite analize obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila fiskalnih ciljev za leto 2023, določenih v priporočilu Sveta z dne 18. junija 2021. |
| --- | --- |

(20)

Predvideni nominalni primanjkljaj za leto 2023 v spomladanski napovedi Komisije 2023 je za 0,3 odstotne točke BDP višji od ciljnega nominalnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet. Strukturna prilagoditev je ocenjena na približno 1,5 % BDP, kar odraža znižanje realnih plač v javnem sektorju, zamrznitev novih zaposlitev javnih uslužbencev in zgoraj opisane ukrepe na strani prihodkov. Vendar je prilagoditev nekoliko nižja od priporočene prilagoditve v višini 1,7 odstotne točke BDP. To zahteva natančno analizo na podlagi merila rasti odhodkov. V letu 2023 naj bi rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov (prilagojenih za enkratne ukrepe in ukrepe fiskalne politike na strani prihodkov) v spomladanski napovedi Komisije 2023 znašala 8,3 %, kar je nad priporočeno rastjo v višini 0,9 %. Vsi trije kazalniki torej kažejo na tveganje odklona od priporočene prilagoditve. Zaradi visoke inflacije se bodo javnofinančni odhodki še naprej povečevali hitreje, kot je 18. junija 2021 priporočil Svet. Na podlagi temeljite analize obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila fiskalnih ciljev za leto 2023, določenih v priporočilu Sveta z dne 18. junija 2021.

| (21) | Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v skladu s priporočilom Sveta z dne 18. junija 2021 v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v letu 2024 zmanjšal na 2,9 % BDP. Zmanjšanje, načrtovano v letu 2024, je predvsem posledica nadaljnje omejitve odhodkov, pri čemer naj bi se javnofinančni odhodki zmanjšali z 38,4 % BDP na 36,9 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 46,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,4 % BDP. To je višje od napovedanega primanjkljaja v konvergenčnem programu za leto 2023, saj se zdi, da napovedani ukrepi ne zadostujejo za dosego fiskalnega napora, ki ga je priporočil Svet v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva večji dolg sektorja država kot odstotek BDP (46,1 % konec leta 2024). |
| --- | --- |

(21)

Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v skladu s priporočilom Sveta z dne 18. junija 2021 v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v letu 2024 zmanjšal na 2,9 % BDP. Zmanjšanje, načrtovano v letu 2024, je predvsem posledica nadaljnje omejitve odhodkov, pri čemer naj bi se javnofinančni odhodki zmanjšali z 38,4 % BDP na 36,9 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 46,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,4 % BDP. To je višje od napovedanega primanjkljaja v konvergenčnem programu za leto 2023, saj se zdi, da napovedani ukrepi ne zadostujejo za dosego fiskalnega napora, ki ga je priporočil Svet v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva večji dolg sektorja država kot odstotek BDP (46,1 % konec leta 2024).

| (22) | Napovedani nominalni primanjkljaj za leto 2024 v spomladanski napovedi Komisije 2023 je za 1,5 odstotne točke BDP višji od ciljnega nominalnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet, prilagoditev strukturnega salda pa naj bi v letu 2024 znašala samo 0,3 odstotne točke BDP v primerjavi s priporočeno prilagoditvijo v višini 1,5 odstotne točke BDP. To zahteva natančno analizo na podlagi merila rasti odhodkov. V letu 2024 naj bi rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov (prilagojenih za enkratne ukrepe in ukrepe fiskalne politike na strani prihodkov) v spomladanski napovedi Komisije 2023 znašala 9,5 %, kar je nad priporočeno rastjo v višini 0,0 %. Vsi trije kazalniki torej kažejo na tveganje odklona od priporočene prilagoditve. Odsotnost znatnega fiskalnega napora, predvidenih za leto 2024, delno odraža učinek pravil o indeksaciji v Romuniji (indeksacija pokojnin in minimalne plače za leto 2024 bo odražala visoke stopnje inflacije, zabeležene v letu 2022). Vendar je treba opozoriti, da načrt za okrevanje in odpornost vključuje več ukrepov in reform, ki bi lahko, če bi bili pravočasno sprejeti in izvedeni, zagotovili znatno povečanje javnofinančnih prihodkov že leta 2024 in pripomogli k doseganju ciljnega primanjkljaja. Na splošno na podlagi temeljite analize obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila fiskalnih ciljev za leto 2024, določenih v priporočilu Sveta z dne 18. junija 2021. Glede na tveganja, da priporočeni fiskalni cilji v letih 2023 in 2024 ne bodo doseženi, se zdi, da so za upoštevanje prilagoditvene poti, odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2024 in okrepitev zunanjega položaja potrebni dodatni proračunski ukrepi. |
| --- | --- |

(22)

Napovedani nominalni primanjkljaj za leto 2024 v spomladanski napovedi Komisije 2023 je za 1,5 odstotne točke BDP višji od ciljnega nominalnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet, prilagoditev strukturnega salda pa naj bi v letu 2024 znašala samo 0,3 odstotne točke BDP v primerjavi s priporočeno prilagoditvijo v višini 1,5 odstotne točke BDP. To zahteva natančno analizo na podlagi merila rasti odhodkov. V letu 2024 naj bi rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov (prilagojenih za enkratne ukrepe in ukrepe fiskalne politike na strani prihodkov) v spomladanski napovedi Komisije 2023 znašala 9,5 %, kar je nad priporočeno rastjo v višini 0,0 %. Vsi trije kazalniki torej kažejo na tveganje odklona od priporočene prilagoditve. Odsotnost znatnega fiskalnega napora, predvidenih za leto 2024, delno odraža učinek pravil o indeksaciji v Romuniji (indeksacija pokojnin in minimalne plače za leto 2024 bo odražala visoke stopnje inflacije, zabeležene v letu 2022). Vendar je treba opozoriti, da načrt za okrevanje in odpornost vključuje več ukrepov in reform, ki bi lahko, če bi bili pravočasno sprejeti in izvedeni, zagotovili znatno povečanje javnofinančnih prihodkov že leta 2024 in pripomogli k doseganju ciljnega primanjkljaja. Na splošno na podlagi temeljite analize obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila fiskalnih ciljev za leto 2024, določenih v priporočilu Sveta z dne 18. junija 2021. Glede na tveganja, da priporočeni fiskalni cilji v letih 2023 in 2024 ne bodo doseženi, se zdi, da so za upoštevanje prilagoditvene poti, odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2024 in okrepitev zunanjega položaja potrebni dodatni proračunski ukrepi.

| (23) | Konvergenčni program za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, načrtovane v okviru načrta za okrevanje in odpornost, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo pomembne reforme pokojninskega sistema (tako posebnih pokojninskih kot splošnih sistemov), ambiciozno davčno reformo, prizadevanja za okrepitev davčne uprave in reforme podjetij v državni lasti. Celovito izvajanje teh reform bi pripomoglo k doseganju ciljnih primanjkljajev, ki jih je določil Svet v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. |
| --- | --- |

(23)

Konvergenčni program za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, načrtovane v okviru načrta za okrevanje in odpornost, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo pomembne reforme pokojninskega sistema (tako posebnih pokojninskih kot splošnih sistemov), ambiciozno davčno reformo, prizadevanja za okrepitev davčne uprave in reforme podjetij v državni lasti. Celovito izvajanje teh reform bi pripomoglo k doseganju ciljnih primanjkljajev, ki jih je določil Svet v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

| (24) | V konvergenčnem programu za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2025. Tudi Komisija predvideva postopno odpravo skoraj vseh energetskih podpornih ukrepov (neto prihodki v višini 0,1 % BDP v letu 2024). To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(24)

V konvergenčnem programu za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2025. Tudi Komisija predvideva postopno odpravo skoraj vseh energetskih podpornih ukrepov (neto prihodki v višini 0,1 % BDP v letu 2024). To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (25) | V konvergenčnem programu za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi primanjkljaj sektorja država v letih 2025 in 2026 ostal pri 2,9 % BDP, in sicer na podlagi povečanja realnega BDP za 5,0 % v letu 2025 in 4,6 % v letu 2026, kar je precej nad potencialno rastjo. Po velikem zmanjšanju z 39,8 % v letu 2021 na 36,9 % v letu 2024 bi delež odhodkov v BDP v letih 2025 in 2026 ostal približno nespremenjen. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 46,1 % konec leta 2024 na 45,4 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(25)

V konvergenčnem programu za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi primanjkljaj sektorja država v letih 2025 in 2026 ostal pri 2,9 % BDP, in sicer na podlagi povečanja realnega BDP za 5,0 % v letu 2025 in 4,6 % v letu 2026, kar je precej nad potencialno rastjo. Po velikem zmanjšanju z 39,8 % v letu 2021 na 36,9 % v letu 2024 bi delež odhodkov v BDP v letih 2025 in 2026 ostal približno nespremenjen. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 46,1 % konec leta 2024 na 45,4 % do konca leta 2026.

| (26) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Romunski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav z vedno večjim tveganjem zamud. Romunija je predložila dva zahtevka za plačilo, ki ustrezata 72 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo 2,6 milijarde EUR neto predhodnega financiranja za prvi predloženi zahtevek za plačilo, medtem ko se drugi še ocenjuje. Vedno večje tveganje zamud pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost je posledica slabega upravljanja in omejenih zmogljivosti javne uprave. Reševanje teh vprašanj, vključno z zagotavljanjem ustreznih človeških virov, je ključnega pomena za boljše usklajevanje načrta in pravočasno izvajanje naložb. Poleg tega bosta za dokončanje pomembnih strukturnih reform potrebna stalna politična zavezanost in prevzemanje odgovornosti. Glede na precejšnji makroekonomski in fiskalni pomen načrta bi bilo pravočasno in celovito izvajanje ukrepov ključnega pomena za zajezitev zunanje in fiskalne ranljivosti. Načrt naj bi bil dopolnjen leta 2023, da bi se vanj med drugim vključilo poglavje REPowerEU, pri čemer bi se upoštevalo zmanjšanje nepovratne podpore zaradi močnega okrevanja romunskega gospodarstva. Razprave v zvezi s tem še potekajo. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Romunije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Romunski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav z vedno večjim tveganjem zamud. Romunija je predložila dva zahtevka za plačilo, ki ustrezata 72 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo 2,6 milijarde EUR neto predhodnega financiranja za prvi predloženi zahtevek za plačilo, medtem ko se drugi še ocenjuje. Vedno večje tveganje zamud pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost je posledica slabega upravljanja in omejenih zmogljivosti javne uprave. Reševanje teh vprašanj, vključno z zagotavljanjem ustreznih človeških virov, je ključnega pomena za boljše usklajevanje načrta in pravočasno izvajanje naložb. Poleg tega bosta za dokončanje pomembnih strukturnih reform potrebna stalna politična zavezanost in prevzemanje odgovornosti. Glede na precejšnji makroekonomski in fiskalni pomen načrta bi bilo pravočasno in celovito izvajanje ukrepov ključnega pomena za zajezitev zunanje in fiskalne ranljivosti. Načrt naj bi bil dopolnjen leta 2023, da bi se vanj med drugim vključilo poglavje REPowerEU, pri čemer bi se upoštevalo zmanjšanje nepovratne podpore zaradi močnega okrevanja romunskega gospodarstva. Razprave v zvezi s tem še potekajo. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Romunije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (27) | Komisija je vse programske dokumente Romunije za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Romuniji. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je vse programske dokumente Romunije za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Romuniji.

| (28) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Romunija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z energetsko politiko in zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(28)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Romunija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z energetsko politiko in zelenim prehodom.

| (29) | Romunija se sooča z izzivi, povezanimi z razogljičenjem, saj je še vedno močno odvisna od fosilnih goriv. Delež fosilnih goriv (premog, nafta in plin) se je v letu 2021 v primerjavi z letom 2020 nekoliko povečal. Leta 2021 je znašal 72 %, delež obnovljivih virov energije pa je znašal le približno 20 %. Romunija je druga največja proizvajalka plina v Uniji, ki oskrbuje predvsem domači trg. Osredotočenost na učinkovito uvajanje obnovljivih virov energije, bistveno energetsko učinkovitejši stanovanjski sektor in uporaba novih tehnologij v industriji bi Romuniji pomagali doseči energetske in podnebne cilje Unije ter nacionalne energetske in podnebne cilje za leto 2030, določene v svežnju „Pripravljeni na 55“. Poraba zemeljskega plina v Romuniji se je od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 20 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (10). Romunija bi lahko izvajala začasne ukrepe za zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (11). |
| --- | --- |

(29)

Romunija se sooča z izzivi, povezanimi z razogljičenjem, saj je še vedno močno odvisna od fosilnih goriv. Delež fosilnih goriv (premog, nafta in plin) se je v letu 2021 v primerjavi z letom 2020 nekoliko povečal. Leta 2021 je znašal 72 %, delež obnovljivih virov energije pa je znašal le približno 20 %. Romunija je druga največja proizvajalka plina v Uniji, ki oskrbuje predvsem domači trg. Osredotočenost na učinkovito uvajanje obnovljivih virov energije, bistveno energetsko učinkovitejši stanovanjski sektor in uporaba novih tehnologij v industriji bi Romuniji pomagali doseči energetske in podnebne cilje Unije ter nacionalne energetske in podnebne cilje za leto 2030, določene v svežnju „Pripravljeni na 55“. Poraba zemeljskega plina v Romuniji se je od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 20 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (10). Romunija bi lahko izvajala začasne ukrepe za zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (11).

| (30) | Povečanje zmogljivosti omrežij je bistveno za zmanjšanje uporabe fosilnih goriv in pospešitev energetskega prehoda. Elektrarno za proizvodnjo električne energije iz premoga in lignita, ki je v postopku razgradnje, ki naj bi bil v skladu z romunskem načrtu za okrevanje in odpornost dokončan do leta 2032, bi bilo treba nadomestiti z obnovljivimi viri energije. Vendar obstoječa prenosna in distribucijska električna omrežja omejujejo vključitev novih obnovljivih virov energije. Ozka grla v omrežju ovirajo uvedbo energije iz obnovljivih virov. Potrebne so naložbe za nadgradnjo in digitalizacijo obstoječih omrežij, da bi se vključila nova proizvodnja iz obnovljivih virov ter povečale zmogljivosti za medsebojno povezovanje s sosednjimi državami članicami v skladu s podnebnimi cilji. Potrebno bi bilo zadostno in napredno načrtovanje integriranega sistema za nadgradnjo in širitev omrežja (na ravni prenosa in distribucije), da bi se odzvali na potrebe po povpraševanju in prožnosti. Poleg tega bi poenostavitev določitve namenskih območij in nadaljnja racionalizacija s tem povezanih postopkov, vključno s poenostavitvijo uvajanja naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov z majhno zmogljivostjo (kot so sončni paneli) v stavbah, izboljšali sedanje stanje, ko je pridobivanje dovoljenj za namestitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov razmeroma enostavno, pridobitev potrebnih dovoljenj za njihovo priključitev na omrežje pa je zahtevnejša. |
| --- | --- |

(30)

Povečanje zmogljivosti omrežij je bistveno za zmanjšanje uporabe fosilnih goriv in pospešitev energetskega prehoda. Elektrarno za proizvodnjo električne energije iz premoga in lignita, ki je v postopku razgradnje, ki naj bi bil v skladu z romunskem načrtu za okrevanje in odpornost dokončan do leta 2032, bi bilo treba nadomestiti z obnovljivimi viri energije. Vendar obstoječa prenosna in distribucijska električna omrežja omejujejo vključitev novih obnovljivih virov energije. Ozka grla v omrežju ovirajo uvedbo energije iz obnovljivih virov. Potrebne so naložbe za nadgradnjo in digitalizacijo obstoječih omrežij, da bi se vključila nova proizvodnja iz obnovljivih virov ter povečale zmogljivosti za medsebojno povezovanje s sosednjimi državami članicami v skladu s podnebnimi cilji. Potrebno bi bilo zadostno in napredno načrtovanje integriranega sistema za nadgradnjo in širitev omrežja (na ravni prenosa in distribucije), da bi se odzvali na potrebe po povpraševanju in prožnosti. Poleg tega bi poenostavitev določitve namenskih območij in nadaljnja racionalizacija s tem povezanih postopkov, vključno s poenostavitvijo uvajanja naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov z majhno zmogljivostjo (kot so sončni paneli) v stavbah, izboljšali sedanje stanje, ko je pridobivanje dovoljenj za namestitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov razmeroma enostavno, pridobitev potrebnih dovoljenj za njihovo priključitev na omrežje pa je zahtevnejša.

| (31) | V stavbnem sektorju bi višji nacionalni cilji za leto 2030 zahtevali dodatno financiranje za stavbni fond države. Romunski načrt za okrevanje in odpornost predvideva prenovo 2,4 milijona m2 javnih stavb in 4,4 milijona m2 stanovanjskih stavb, medtem ko so v okviru kohezijske politike v obeh sektorjih predvidena sredstva za prenovo 1,6 milijona m2. Vendar nadaljnje izboljšave resno ovira slab dostop do informacij in financiranja v zvezi z energetsko prenovo ter napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Zlasti boljši dostop gospodinjstev in MSP do financiranja za povečanje energetske učinkovitosti bi znatno pripomogel k zmanjšanju odvisnosti Romunije od fosilnih goriv in prispeval k reševanju problema energetske revščine. Poleg tega bi lahko regionalni in lokalni organi zagotavljali več informacij o tem, kako dostopati do skladov za energetsko prenovo ter katere vrste malih naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov bi lahko uporabili v stavbah in gospodinjstvih. |
| --- | --- |

(31)

V stavbnem sektorju bi višji nacionalni cilji za leto 2030 zahtevali dodatno financiranje za stavbni fond države. Romunski načrt za okrevanje in odpornost predvideva prenovo 2,4 milijona m2 javnih stavb in 4,4 milijona m2 stanovanjskih stavb, medtem ko so v okviru kohezijske politike v obeh sektorjih predvidena sredstva za prenovo 1,6 milijona m2. Vendar nadaljnje izboljšave resno ovira slab dostop do informacij in financiranja v zvezi z energetsko prenovo ter napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Zlasti boljši dostop gospodinjstev in MSP do financiranja za povečanje energetske učinkovitosti bi znatno pripomogel k zmanjšanju odvisnosti Romunije od fosilnih goriv in prispeval k reševanju problema energetske revščine. Poleg tega bi lahko regionalni in lokalni organi zagotavljali več informacij o tem, kako dostopati do skladov za energetsko prenovo ter katere vrste malih naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov bi lahko uporabili v stavbah in gospodinjstvih.

| (32) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja ob podpori učinkovitih aktivnih politik trga dela so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Romunijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za več poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, kot so izolaterji, gradbeni inženirji in menedžerji za proizvodnjo v gradbeništvu. |
| --- | --- |

(32)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja ob podpori učinkovitih aktivnih politik trga dela so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Leta 2022 se je v zvezi z Romunijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za več poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, kot so izolaterji, gradbeni inženirji in menedžerji za proizvodnjo v gradbeništvu.

| (33) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (12) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(33)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (12) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (34) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 pomagajo odpravljati ranljivosti v zvezi s plačilno bilanco, ki so posledica velikih javnofinančnih primanjkljajev, in s ponovno pojavljajočimi se težavami na področju konkurenčnosti. Priporočili 2 in 3 prispevata k obravnavanju priporočila 1 – |
| --- | --- |

(34)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 pomagajo odpravljati ranljivosti v zvezi s plačilno bilanco, ki so posledica velikih javnofinančnih primanjkljajev, in s ponovno pojavljajočimi se težavami na področju konkurenčnosti. Priporočili 2 in 3 prispevata k obravnavanju priporočila 1 –

PRIPOROČA, da Romunija v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

v letih 2023 in 2024 čim prej postopoma odpravi veljavne izredne energetske podporne ukrepe, pri čemer uporabi s tem povezane prihranke za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Če bodo zaradi ponovnih zvišanj cen energije potrebni novi ali nadaljnji podporni ukrepi, zagotovi, da bodo ti podporni ukrepi usmerjeni v zaščito ranljivih gospodinjstev in podjetij, da bodo fiskalno vzdržni in da bodo ohranili spodbude za varčevanje z energijo;

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

2.

zagotovi učinkovito upravljanje in okrepi upravno zmogljivost, da se omogoči nadaljnje hitro in dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost; hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

zmanjša odvisnost od fosilnih goriv in pospeši energetski prehod, zlasti s hitrejšim uvajanjem energije iz obnovljivih virov in izboljšanjem zmogljivosti omrežij, da bi se omogočilo delovanje novih zmogljivosti na trgu; poveča energetsko učinkovitost in ambicije glede prizadevanj za prenove stavb, vključno z zagotavljanjem boljšega dostopa do informacij in možnosti trajnostnega financiranja; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  Dok. ST 12319/2021; dok. ST 12319/2021 ADD 1.

6

(7)  Sklep Sveta (EU) 2020/509 z dne 3. aprila 2020 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji (UL L 110, 8.4.2020, str. 58).

7

(8)  Priporočilo Sveta z dne 3. aprila 2020, katerega cilj je odprava čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji (UL C 116, 8.4.2020, str. 1).

8

(9)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021, katerega cilj je odprava čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji (UL C 304, 29.7.2021, str. 111).

9

(10)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

11

(12)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

12

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/224 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/224

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2023

(2023/C 312/24)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Slovenije ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bi bil potreben. Komisija je istega dne sprejela še mnenje o osnutku proračunskega načrta Slovenije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Slovenije ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bi bil potreben. Komisija je istega dne sprejela še mnenje o osnutku proračunskega načrta Slovenije za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Priporočila, navedena v nadaljevanju, pomagajo pri uresničevanju teh prednostnih nalog. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Priporočila, navedena v nadaljevanju, pomagajo pri uresničevanju teh prednostnih nalog.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je opozorila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali srednjeročno ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je opozorila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali srednjeročno ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Slovenija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 28. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Slovenijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Slovenija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Slovenija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 28. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Slovenijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Slovenija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Slovenija je 14. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 26. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Slovenije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Slovenija je 14. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023, 26. aprila 2023 pa program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Slovenije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Slovenijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Slovenije pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Sloveniji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Slovenije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Slovenijo za leto 2023. V njem je ocenila napredek Slovenije pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Sloveniji. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Slovenije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Sloveniji zmanjšal s 4,6 % BDP v letu 2021 na 3,0 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 74,5 % BDP konec leta 2021 padel na 69,9 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Slovenije, saj naj bi njen primanjkljaj sektorja država v letu 2023 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Slovenija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024. |
| --- | --- |

(12)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Sloveniji zmanjšal s 4,6 % BDP v letu 2021 na 3,0 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 74,5 % BDP konec leta 2021 padel na 69,9 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Slovenije, saj naj bi njen primanjkljaj sektorja država v letu 2023 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Slovenija bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024.

| (13) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali začasno znižanje davka na dodano vrednost (DDV) na električno energijo, plin, daljinsko ogrevanje in les za kurjavo, trošarin za goriva, plin in električno energijo ter davka na CO2 za goriva, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali povišan otroški dodatek za dva meseca, energetski dodatek socialno ranljivim in subvencije za podjetja na podlagi plačanih cen v primerjavi z letom 2021. Komisija ocenjuje, da bodo neto proračunski stroški teh ukrepov v letu 2022 znašali 1,0 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 4,1 % v letu 2021 na 1,0 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali začasno znižanje davka na dodano vrednost (DDV) na električno energijo, plin, daljinsko ogrevanje in les za kurjavo, trošarin za goriva, plin in električno energijo ter davka na CO2 za goriva, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali povišan otroški dodatek za dva meseca, energetski dodatek socialno ranljivim in subvencije za podjetja na podlagi plačanih cen v primerjavi z letom 2021. Komisija ocenjuje, da bodo neto proračunski stroški teh ukrepov v letu 2022 znašali 1,0 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 4,1 % v letu 2021 na 1,0 % BDP v letu 2022.

| (14) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Slovenija v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. |
| --- | --- |

(14)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Slovenija v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah.

| (15) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala –1,2 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Slovenija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,7 % BDP (v letu 2021 pa 0,8 % BDP). Ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,7 odstotne točke (9). Slovenija je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 0,4 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 1,0 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Slovenija je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala –1,2 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Slovenija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,7 % BDP (v letu 2021 pa 0,8 % BDP). Ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost je znašal 0,7 odstotne točke (9). Slovenija je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 0,4 odstotne točke. Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodaten učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 1,0 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Slovenija je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023 za leto 2023, zatem pa skladen z njo. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,8 %, v letu 2024 pa za 2,5 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižjo realno rast BDP v višini 1,2 % v letu 2023 in 2,2 % v letu 2024, predvsem zaradi manjšega prispevka neto izvoza k rasti. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je ugodnejši od spomladanske napovedi Komisije 2023 za leto 2023, zatem pa skladen z njo. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,8 %, v letu 2024 pa za 2,5 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižjo realno rast BDP v višini 1,2 % v letu 2023 in 2,2 % v letu 2024, predvsem zaradi manjšega prispevka neto izvoza k rasti.

| (17) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 4,1 % BDP. Povečanje v letu 2023 je predvsem posledica višjih javnih naložb zaradi konca obdobja črpanja iz prejšnjega večletnega finančnega okvira za leta 2014–2020 in visokih subvencij. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 69,9 % konec leta 2022 na 68,9 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 3,7 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi nižjih javnih naložb vsled omejenih sposobnosti črpanja in manjšega črpanja subvencij v zvezi z energijo in ukrepov, sprejetih za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 69,1 % BDP konec leta 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 4,1 % BDP. Povečanje v letu 2023 je predvsem posledica višjih javnih naložb zaradi konca obdobja črpanja iz prejšnjega večletnega finančnega okvira za leta 2014–2020 in visokih subvencij. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 69,9 % konec leta 2022 na 68,9 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 3,7 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi nižjih javnih naložb vsled omejenih sposobnosti črpanja in manjšega črpanja subvencij v zvezi z energijo in ukrepov, sprejetih za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 69,1 % BDP konec leta 2023.

| (18) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022 (zlasti: začasno znižanje DDV na električno energijo, plin, daljinsko ogrevanje in les za kurjavo, trošarin za goriva, plin in električno energijo ter davka na CO2 za goriva), in nove ukrepe, kot so nova in večja shema subvencij za podjetja na podlagi plačanih cen v primerjavi z letom 2021 ter nadomestila za distributerje električne energije in zemeljskega plina, ki oskrbujejo odjemalce (na primer gospodinjstva ali mala in srednja podjetja), za katere veljajo za cene električne energije in zemeljskega plina zgornje meje cen, ki jih je določila vlada. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,9 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, marsikateri med njimi pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,6 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 1,0 % BDP. |
| --- | --- |

(18)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022 (zlasti: začasno znižanje DDV na električno energijo, plin, daljinsko ogrevanje in les za kurjavo, trošarin za goriva, plin in električno energijo ter davka na CO2 za goriva), in nove ukrepe, kot so nova in večja shema subvencij za podjetja na podlagi plačanih cen v primerjavi z letom 2021 ter nadomestila za distributerje električne energije in zemeljskega plina, ki oskrbujejo odjemalce (na primer gospodinjstva ali mala in srednja podjetja), za katere veljajo za cene električne energije in zemeljskega plina zgornje meje cen, ki jih je določila vlada. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,9 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, marsikateri med njimi pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,6 % BDP v letu 2022). Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 1,0 % BDP.

| (19) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Sloveniji priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Slovenija bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Sloveniji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(19)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Sloveniji priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Slovenija bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Sloveniji je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (20) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 1,2 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 1,2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 % BDP, in to kljub znižanju stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,5 % BDP. Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov torej ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je posledica višjih subvencij (v katere so zajeti tudi energetski ukrepi) in povečanja plač v javnem sektorju. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 1,6 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa je znašal 0,1 odstotne točke (13). Zato Slovenija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so železniška infrastruktura, preprečevanje poplav, zdravje ter raziskave in inovacije, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 1,2 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 1,2 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 % BDP, in to kljub znižanju stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,5 % BDP. Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov torej ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je posledica višjih subvencij (v katere so zajeti tudi energetski ukrepi) in povečanja plač v javnem sektorju. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 1,6 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa je znašal 0,1 odstotne točke (13). Zato Slovenija načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so železniška infrastruktura, preprečevanje poplav, zdravje ter raziskave in inovacije, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 2,8 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica nižjih subvencij po umiku ukrepov, sprejetih za ublažitev gospodarskega učinka zvišanja cen energije, in nižjih javnih naložb po koncu črpanja sredstev Unije iz prejšnjega večletnega finančnega okvira leta 2023. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 66,5 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,9 % BDP. To je višje od primanjkljaja, kakršen naj bi bil v skladu s programom stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi višjih sredstev za zaposlene ter višjih socialnih prejemkov. Pomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 66,6 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(21)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 2,8 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica nižjih subvencij po umiku ukrepov, sprejetih za ublažitev gospodarskega učinka zvišanja cen energije, in nižjih javnih naložb po koncu črpanja sredstev Unije iz prejšnjega večletnega finančnega okvira leta 2023. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 zmanjšal na 66,5 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,9 % BDP. To je višje od primanjkljaja, kakršen naj bi bil v skladu s programom stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi višjih sredstev za zaposlene ter višjih socialnih prejemkov. Pomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 66,6 % BDP konec leta 2024.

| (22) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(22)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (23) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 5,5 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,9 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024. |
| --- | --- |

(23)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,5 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 5,5 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,9 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024.

| (24) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 3,0 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. |
| --- | --- |

(24)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 3,0 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti.

| (25) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 6,4 % BDP v letu 2023 na 5,5 % BDP v letu 2024. Nižje naložbe odražajo nižje nacionalno financirane naložbe in nižje skupne naložbe, ki jih financira Unija, vendar večje naložbe prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo naložbe v železniško infrastrukturo, zdravje, raziskave in inovacije ter elemente zelenega in digitalnega prehoda, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(25)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 6,4 % BDP v letu 2023 na 5,5 % BDP v letu 2024. Nižje naložbe odražajo nižje nacionalno financirane naložbe in nižje skupne naložbe, ki jih financira Unija, vendar večje naložbe prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo naložbe v železniško infrastrukturo, zdravje, raziskave in inovacije ter elemente zelenega in digitalnega prehoda, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost.

| (26) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 2,2 % BDP v letu 2025 in na 1,3 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato od leta 2024 do konca obdobja programa stabilnosti za leto 2023 ostal pod 3 % BDP. V skladu s programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 66,5 % konec leta 2024 na 63,5 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(26)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država zmanjšal na 2,2 % BDP v letu 2025 in na 1,3 % do leta 2026. Primanjkljaj sektorja država naj bi zato od leta 2024 do konca obdobja programa stabilnosti za leto 2023 ostal pod 3 % BDP. V skladu s programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 66,5 % konec leta 2024 na 63,5 % do konca leta 2026.

| (27) | Pričakuje se, da se bodo odhodki za zdravstvo med letoma 2019 in 2070 povečali za 1,5 odstotne točke BDP, stroški dolgotrajne oskrbe pa se bodo do leta 2055 podvojili. Slovenija se srednjeročno sooča s srednjimi, dolgoročno pa z visokimi tveganji za vzdržnost javnih financ, kar je posledica odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Slovenija je v zadnjih letih začela izvajati obsežne reforme zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Vendar je bilo izvajanje reforme dolgotrajne oskrbe odloženo, srednje- in dolgoročno financiranje te reforme pa še vedno ni zagotovljeno. Reforma zdravstvenega varstva se bo, kot je tudi razvidno iz njenega načrtovanja, izvajala v več korakih, pri čemer bo poudarek na dostopu do visokokakovostnih storitev ter izboljšanju socialnih pravic in vključenosti. Ker bo to dodatno obremenilo javne finance, bo za Slovenijo ključnega pomena, da predlaga sklop ukrepov za vzpostavitev stabilne osnove prihodkov, ki srednje- in dolgoročno ne bo ogrozila javnofinančnega ravnotežja. |
| --- | --- |

(27)

Pričakuje se, da se bodo odhodki za zdravstvo med letoma 2019 in 2070 povečali za 1,5 odstotne točke BDP, stroški dolgotrajne oskrbe pa se bodo do leta 2055 podvojili. Slovenija se srednjeročno sooča s srednjimi, dolgoročno pa z visokimi tveganji za vzdržnost javnih financ, kar je posledica odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Slovenija je v zadnjih letih začela izvajati obsežne reforme zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Vendar je bilo izvajanje reforme dolgotrajne oskrbe odloženo, srednje- in dolgoročno financiranje te reforme pa še vedno ni zagotovljeno. Reforma zdravstvenega varstva se bo, kot je tudi razvidno iz njenega načrtovanja, izvajala v več korakih, pri čemer bo poudarek na dostopu do visokokakovostnih storitev ter izboljšanju socialnih pravic in vključenosti. Ker bo to dodatno obremenilo javne finance, bo za Slovenijo ključnega pomena, da predlaga sklop ukrepov za vzpostavitev stabilne osnove prihodkov, ki srednje- in dolgoročno ne bo ogrozila javnofinančnega ravnotežja.

| (28) | S spremembami zakona o dohodnini, sprejetimi decembra 2022, se je razveljavila večina prejšnjih sprememb, sprejetih marca 2022, s katerimi naj bi se zmanjšala obdavčitev dela, kar bi do leta 2025 negativno vplivalo na proračun v višini do 1,3 % BDP. V primerjavi z agregatom Unije so davčni prihodki Slovenije kot delež BDP nekoliko nižji, nekateri davki, ki so relativno spodbudni za rast, pa so premalo izkoriščeni. Slovenija se močno zanaša na obdavčitev dela: delež davčne obremenitve dela v skupnih davčnih prihodkih Slovenije je nad agregatom Unije. Periodični davki na nepremičnine so v Sloveniji razmeroma nizki (0,5 % BDP v primerjavi s povprečjem v Uniji, ki znaša 1,1 % BDP). Rasti prijazna in zelena davčna reforma lahko dolgoročno podpre konsolidacijo javnih financ in trajnostno rast. Takšna davčna reforma bi lahko z višjim deležem periodičnih davkov na nepremičnine olajšala preusmeritev z obdavčitve dela ter podprla ustvarjanje delovnih mest v neto ničelni dobi in v drugih panogah z višjo dodano vrednostjo. Nižja davčna obremenitev dela bi spodbudila tudi ponudbo delovne sile, vključno s kvalificiranimi in tujimi delavci. |
| --- | --- |

(28)

S spremembami zakona o dohodnini, sprejetimi decembra 2022, se je razveljavila večina prejšnjih sprememb, sprejetih marca 2022, s katerimi naj bi se zmanjšala obdavčitev dela, kar bi do leta 2025 negativno vplivalo na proračun v višini do 1,3 % BDP. V primerjavi z agregatom Unije so davčni prihodki Slovenije kot delež BDP nekoliko nižji, nekateri davki, ki so relativno spodbudni za rast, pa so premalo izkoriščeni. Slovenija se močno zanaša na obdavčitev dela: delež davčne obremenitve dela v skupnih davčnih prihodkih Slovenije je nad agregatom Unije. Periodični davki na nepremičnine so v Sloveniji razmeroma nizki (0,5 % BDP v primerjavi s povprečjem v Uniji, ki znaša 1,1 % BDP). Rasti prijazna in zelena davčna reforma lahko dolgoročno podpre konsolidacijo javnih financ in trajnostno rast. Takšna davčna reforma bi lahko z višjim deležem periodičnih davkov na nepremičnine olajšala preusmeritev z obdavčitve dela ter podprla ustvarjanje delovnih mest v neto ničelni dobi in v drugih panogah z višjo dodano vrednostjo. Nižja davčna obremenitev dela bi spodbudila tudi ponudbo delovne sile, vključno s kvalificiranimi in tujimi delavci.

| (29) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Slovenski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav z vedno večjim tveganjem zamud. Slovenija je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza dvanajstim mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo približno 49,6 milijona EUR. Za hitrejši napredek pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost v trenutnih zahtevnih razmerah je treba okrepiti strukturo upravljanja in upravno zmogljivost Slovenije in poskrbeti, da se potrebne odločitve sprejmejo brez odlašanja. To zadeva zlasti strukturne reforme zdravstvenega varstva, dolgotrajne oskrbe in pokojnin. V dodatku k načrtu za okrevanje in odpornost ter dodatnem novem poglavju REPowerEU bi bilo treba določiti realističen časovni okvir za preostale zahtevke za plačila, ki bi jih bilo treba predložiti hitro, da bi se izognili nadaljnjim zamudam ali motnjam pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Slovenije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Slovenski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav z vedno večjim tveganjem zamud. Slovenija je predložila en zahtevek za plačilo, ki ustreza dvanajstim mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo približno 49,6 milijona EUR. Za hitrejši napredek pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost v trenutnih zahtevnih razmerah je treba okrepiti strukturo upravljanja in upravno zmogljivost Slovenije in poskrbeti, da se potrebne odločitve sprejmejo brez odlašanja. To zadeva zlasti strukturne reforme zdravstvenega varstva, dolgotrajne oskrbe in pokojnin. V dodatku k načrtu za okrevanje in odpornost ter dodatnem novem poglavju REPowerEU bi bilo treba določiti realističen časovni okvir za preostale zahtevke za plačila, ki bi jih bilo treba predložiti hitro, da bi se izognili nadaljnjim zamudam ali motnjam pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Slovenije na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (30) | Komisija je vse programske dokumente Slovenije za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Sloveniji. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je vse programske dokumente Slovenije za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja v Sloveniji.

| (31) | Slovenija je bila pred rusko invazijo na Ukrajino dejansko odvisna od Rusije kot edine dobaviteljice zemeljskega plina. Od leta 2023 naprej pa lahko zagotavlja približno tretjino oskrbe z zemeljskim plinom z uvozom iz Alžirije. Plin ima še vedno pomembno vlogo v mešanici energijskih virov Slovenije (12 %) in je bistven vir energije za industrijo, hkrati pa zagotavlja fleksibilnost v elektroenergetskem sektorju. Zato bi bilo treba pohitriti uvajanje obnovljivih virov energije in ukrepov za energetsko učinkovitost ter tako pospešiti razogljičenje industrije in elektroenergetskega sektorja. Slovenija je v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu kot prispevek k cilju Unije glede energije iz obnovljivih virov do leta 2030 navedla cilj 27 %. To je precej pod 37-odstotnim deležem obnovljivih virov energije v letu 2030, izračunanim v skladu s Prilogo II k Uredbi (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Slovenija je svoj cilj za delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije za leto 2021 (25 %) dosegla z uporabo mehanizma Unije za čezmejno sodelovanje v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (17) (s statističnimi prenosi). Postopki za izdajo dovoljenj za naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na ravni omrežja so še vedno ovira, predvsem zaradi zapletenih in dolgotrajnih okoljskih postopkov, zlasti za vetrne elektrarne, kjer lahko postopki trajajo do več let. Slovenija bo morala v posodobljenem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu znatno okrepiti svoj cilj glede energije iz obnovljivih virov, da bo odražal ambicioznejše podnebne in energetske cilje Unije iz svežnja „Pripravljeni na 55“ in načrta REPowerEU. Poraba zemeljskega plina v Sloveniji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 14 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, kar je nekoliko pod ciljem 15-odstotnega zmanjšanja. Slovenija bi lahko okrepila prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (18). |
| --- | --- |

(31)

Slovenija je bila pred rusko invazijo na Ukrajino dejansko odvisna od Rusije kot edine dobaviteljice zemeljskega plina. Od leta 2023 naprej pa lahko zagotavlja približno tretjino oskrbe z zemeljskim plinom z uvozom iz Alžirije. Plin ima še vedno pomembno vlogo v mešanici energijskih virov Slovenije (12 %) in je bistven vir energije za industrijo, hkrati pa zagotavlja fleksibilnost v elektroenergetskem sektorju. Zato bi bilo treba pohitriti uvajanje obnovljivih virov energije in ukrepov za energetsko učinkovitost ter tako pospešiti razogljičenje industrije in elektroenergetskega sektorja. Slovenija je v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu kot prispevek k cilju Unije glede energije iz obnovljivih virov do leta 2030 navedla cilj 27 %. To je precej pod 37-odstotnim deležem obnovljivih virov energije v letu 2030, izračunanim v skladu s Prilogo II k Uredbi (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Slovenija je svoj cilj za delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije za leto 2021 (25 %) dosegla z uporabo mehanizma Unije za čezmejno sodelovanje v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (17) (s statističnimi prenosi). Postopki za izdajo dovoljenj za naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na ravni omrežja so še vedno ovira, predvsem zaradi zapletenih in dolgotrajnih okoljskih postopkov, zlasti za vetrne elektrarne, kjer lahko postopki trajajo do več let. Slovenija bo morala v posodobljenem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu znatno okrepiti svoj cilj glede energije iz obnovljivih virov, da bo odražal ambicioznejše podnebne in energetske cilje Unije iz svežnja „Pripravljeni na 55“ in načrta REPowerEU. Poraba zemeljskega plina v Sloveniji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 14 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, kar je nekoliko pod ciljem 15-odstotnega zmanjšanja. Slovenija bi lahko okrepila prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (18).

| (32) | Slovenski načrt za okrevanje in odpornost že vključuje pomembne reforme in naložbe, katerih cilj je: (i) povečati delež obnovljivih virov energije v bruto končni porabi energije; (ii) olajšati dostop do objektov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in njihovo vključevanje v elektroenergetsko omrežje; (iii) izboljšati energetsko učinkovitost in prenove javnih stavb in (iv) omogočiti vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva. Ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost so sicer pomemben korak k diverzifikaciji virov energije brez fosilnih goriv, vendar bi se lahko okrepila prizadevanja za pospešitev uvajanja obnovljivih virov energije v vseh sektorjih. To bi lahko vključevalo določitev prednostnih območij za naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, nadaljnjo poenostavitev in skrajšanje postopkov za izdajo dovoljenj, okrepitev omrežja in izboljšanje splošnega upravljanja omrežja (da se omogoči priključitev več naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, zlasti na nizko- in srednjenapetostno omrežje). Nadaljnja osredotočenost na brezemisijski promet in infrastrukturo bi dodatno pomagala zmanjšati emisije toplogrednih plinov in odvisnost od fosilnih goriv. |
| --- | --- |

(32)

Slovenski načrt za okrevanje in odpornost že vključuje pomembne reforme in naložbe, katerih cilj je: (i) povečati delež obnovljivih virov energije v bruto končni porabi energije; (ii) olajšati dostop do objektov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in njihovo vključevanje v elektroenergetsko omrežje; (iii) izboljšati energetsko učinkovitost in prenove javnih stavb in (iv) omogočiti vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva. Ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost so sicer pomemben korak k diverzifikaciji virov energije brez fosilnih goriv, vendar bi se lahko okrepila prizadevanja za pospešitev uvajanja obnovljivih virov energije v vseh sektorjih. To bi lahko vključevalo določitev prednostnih območij za naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, nadaljnjo poenostavitev in skrajšanje postopkov za izdajo dovoljenj, okrepitev omrežja in izboljšanje splošnega upravljanja omrežja (da se omogoči priključitev več naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, zlasti na nizko- in srednjenapetostno omrežje). Nadaljnja osredotočenost na brezemisijski promet in infrastrukturo bi dodatno pomagala zmanjšati emisije toplogrednih plinov in odvisnost od fosilnih goriv.

| (33) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Z okrepitvijo poučevanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike bi se lahko povečala zmogljivost izobraževalnega sistema, da bi učenci uspešno pridobili kompetence za zeleni in digitalni prehod. Leta 2022 se je v zvezi s Slovenijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za 66 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti in kompetence za zeleni prehod. Stopnja prostih delovnih mest se je povečala v ključnih sektorjih, kot sta gradbeništvo (s 3,5 % leta 2015 na 7,0 % leta 2022) in predelovalni sektor (z 1,2 % leta 2015 na 2,6 % leta 2022), pri čemer sta bila oba sektorja leta 2022 nad povprečjem EU, ki je znašalo 4,0 % oziroma 2,3 %. |
| --- | --- |

(33)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, uvajanjem in vzdrževanjem neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Z okrepitvijo poučevanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike bi se lahko povečala zmogljivost izobraževalnega sistema, da bi učenci uspešno pridobili kompetence za zeleni in digitalni prehod. Leta 2022 se je v zvezi s Slovenijo poročalo o pomanjkanju delovne sile za 66 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti in kompetence za zeleni prehod. Stopnja prostih delovnih mest se je povečala v ključnih sektorjih, kot sta gradbeništvo (s 3,5 % leta 2015 na 7,0 % leta 2022) in predelovalni sektor (z 1,2 % leta 2015 na 2,6 % leta 2022), pri čemer sta bila oba sektorja leta 2022 nad povprečjem EU, ki je znašalo 4,0 % oziroma 2,3 %.

| (34) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (19) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(34)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (19) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (35) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Slovenijo, priporočila 1, 2 in 3 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 – |
| --- | --- |

(35)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Slovenijo, priporočila 1, 2 in 3 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 –

PRIPOROČA, da Slovenija v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 5,5 % (20);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

zagotovi dolgoročno javnofinančno vzdržnost sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe; ponovno uravnoteži davčne prihodke v smeri rasti prijaznejših in bolj trajnostnih virov;

2.

zagotovi učinkovito strukturo upravljanja in okrepi upravno zmogljivost, da se omogoči hitro in dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost; hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

nadaljuje prizadevanja za diverzifikacijo uvoza plina in zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospeševanjem uvajanja obnovljivih virov energije, zlasti z nadaljnjo poenostavitvijo in skrajšanjem postopkov za izdajo dovoljenj ter krepitvijo elektroenergetskega omrežja in izboljšanjem njegovega upravljanja, tudi z digitalizacijo; poveča izvajanje ukrepov za energetsko učinkovitost, zlasti v stavbnem sektorju, spodbuja elektrifikacijo prometnega sektorja ter okrepi prizadevanja politike za zagotavljanje in pridobivanje spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10612/2021 INIT; ST 10612/2021 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 116).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Ekspanziven učinek drugih nacionalno financiranih naložb v osnovna sredstva je znašal 0,2 odstotne točke BDP.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 197).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je potencialna rast BDP Slovenije, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, srednjeročno (10-letno povprečno) nominalno ocenjena na 10,1 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

13

(14)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

14

(15)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

15

(16)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

16

(17)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

18

(19)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

19

(20)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,5 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 23.

20

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/233 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/233

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2023

(2023/C 312/25)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Slovaško opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še mnenje o osnutku proračunskega načrta Slovaške za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Slovaško opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še mnenje o osnutku proračunskega načrta Slovaške za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, ki so bili sprejeti 14. marca 2023, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga in spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, ki so bili sprejeti 14. marca 2023, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Slovaška je 29. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Slovaško (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Slovaška zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. Slovaška je 26. aprila 2023 v skladu s členom 21c Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila spremenjen nacionalni načrt za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU. V spremenjenem načrtu za okrevanje in odpornost se v skladu s členom 18(2) Uredbe (EU) 2021/241 upošteva tudi posodobljeni najvišji finančni prispevek, prav tako pa načrt vključuje utemeljeno zahtevo, da Komisija spremeni Izvedbeni sklep Sveta z dne 13. julija 2021, v skladu s členom 21(1) Uredbe (EU) 2021/241, saj Slovaška meni, da načrta za okrevanje in odpornost delno ni več mogoče izpolniti zaradi objektivnih okoliščin. |
| --- | --- |

(9)

Slovaška je 29. aprila 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Slovaško (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Slovaška zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. Slovaška je 26. aprila 2023 v skladu s členom 21c Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila spremenjen nacionalni načrt za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU. V spremenjenem načrtu za okrevanje in odpornost se v skladu s členom 18(2) Uredbe (EU) 2021/241 upošteva tudi posodobljeni najvišji finančni prispevek, prav tako pa načrt vključuje utemeljeno zahtevo, da Komisija spremeni Izvedbeni sklep Sveta z dne 13. julija 2021, v skladu s členom 21(1) Uredbe (EU) 2021/241, saj Slovaška meni, da načrta za okrevanje in odpornost delno ni več mogoče izpolniti zaradi objektivnih okoliščin.

| (10) | Slovaška je 27. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Slovaške o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Slovaška je 27. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Slovaške o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Slovaško za leto 2023. V njem je ocenila napredek Slovaške pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Slovaškem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Slovaške pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Slovaško za leto 2023. V njem je ocenila napredek Slovaške pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Slovaškem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Slovaške pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Slovaško opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Slovaškem ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Povečujejo se ranljivosti, povezane s konkurenčnostjo, stanovanjskimi nepremičninami, zadolženostjo gospodinjstev in zunanjim saldom, vendar se na splošno zdi, da bodo v bližnji prihodnosti omejene in naj bi se zmanjšale, ko se bodo gospodarske razmere normalizirale. Gospodarstvo je močno prizadel šok zaradi cen energije, saj je inflacija hitro naraščala. Osnovna inflacija in rast stroškov dela na enoto sta precej nad povprečjem euroobmočja. Čeprav naj bi se normalizirali, obstaja tveganje, da bo za odpravo pritiska na cenovno konkurenčnost potreben čas in da bo močno domače povpraševanje še naprej ustvarjalo pritisk na zunanje račune. Stanje na tekočem računu se je v letu 2022 izrazito poslabšalo zaradi višjih cen uvoza energije in izrazitega zmanjšanja neto izvoza neenergetskih proizvodov. Primanjkljaj na tekočem računu naj bi se rahlo izboljšal, vendar naj bi kljub zniževanju cen energije v letih 2023 in 2024 ostal velik. Kljub temu se ocenjuje, da so tveganja za zunanjo vzdržnost kratkoročno omejena. Javnofinančni primanjkljaj naj bi bil v tem in naslednjem letu znaten, od leta 2024 pa naj bi se popravil. Zdi se, da so cene stanovanjskih nepremičnin po več letih izrazite rasti nekoliko precenjene. Do tega je prišlo v razmerah velikega najemanja posojil, ki se zdaj zmanjšuje, in znatnega povečanja zadolženosti gospodinjstev, kar skupaj predstavlja določeno tveganje za finančno stabilnost. Kljub temu bančni sektor ostaja dobro kapitaliziran in zelo dobičkonosen ter beleži nizko raven nedonosnih posojil. Za odpravo gospodarskih ranljivosti Slovaške so potrebna nadaljnja prizadevanja. Zlasti bi bilo treba omejiti presežno povpraševanje, da bi se pripomoglo k odpravi primanjkljaja na tekočem računu in razlike v osnovni inflaciji v primerjavi s preostalim euroobmočjem. To je mogoče doseči z zagotovitvijo ustrezne konsolidacije javnih financ in ukrepov za zmanjšanje zadolženosti gospodinjstev, hkrati pa je treba ohraniti cenovno dostopnost stanovanj z obdavčitvijo premoženja in ukrepi, ki podpirajo ponudbo stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Slovaško opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Slovaškem ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Povečujejo se ranljivosti, povezane s konkurenčnostjo, stanovanjskimi nepremičninami, zadolženostjo gospodinjstev in zunanjim saldom, vendar se na splošno zdi, da bodo v bližnji prihodnosti omejene in naj bi se zmanjšale, ko se bodo gospodarske razmere normalizirale. Gospodarstvo je močno prizadel šok zaradi cen energije, saj je inflacija hitro naraščala. Osnovna inflacija in rast stroškov dela na enoto sta precej nad povprečjem euroobmočja. Čeprav naj bi se normalizirali, obstaja tveganje, da bo za odpravo pritiska na cenovno konkurenčnost potreben čas in da bo močno domače povpraševanje še naprej ustvarjalo pritisk na zunanje račune. Stanje na tekočem računu se je v letu 2022 izrazito poslabšalo zaradi višjih cen uvoza energije in izrazitega zmanjšanja neto izvoza neenergetskih proizvodov. Primanjkljaj na tekočem računu naj bi se rahlo izboljšal, vendar naj bi kljub zniževanju cen energije v letih 2023 in 2024 ostal velik. Kljub temu se ocenjuje, da so tveganja za zunanjo vzdržnost kratkoročno omejena. Javnofinančni primanjkljaj naj bi bil v tem in naslednjem letu znaten, od leta 2024 pa naj bi se popravil. Zdi se, da so cene stanovanjskih nepremičnin po več letih izrazite rasti nekoliko precenjene. Do tega je prišlo v razmerah velikega najemanja posojil, ki se zdaj zmanjšuje, in znatnega povečanja zadolženosti gospodinjstev, kar skupaj predstavlja določeno tveganje za finančno stabilnost. Kljub temu bančni sektor ostaja dobro kapitaliziran in zelo dobičkonosen ter beleži nizko raven nedonosnih posojil. Za odpravo gospodarskih ranljivosti Slovaške so potrebna nadaljnja prizadevanja. Zlasti bi bilo treba omejiti presežno povpraševanje, da bi se pripomoglo k odpravi primanjkljaja na tekočem računu in razlike v osnovni inflaciji v primerjavi s preostalim euroobmočjem. To je mogoče doseči z zagotovitvijo ustrezne konsolidacije javnih financ in ukrepov za zmanjšanje zadolženosti gospodinjstev, hkrati pa je treba ohraniti cenovno dostopnost stanovanj z obdavčitvijo premoženja in ukrepi, ki podpirajo ponudbo stanovanjskih nepremičnin.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država na Slovaškem zmanjšal s 5,4 % BDP v letu 2021 na 2,0 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je z 61,0 % BDP konec leta 2021 padel na 57,8 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Slovaške, saj naj bi njen primanjkljaj sektorja država v letu 2023 presegel 3 % BDP. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Slovaška bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država na Slovaškem zmanjšal s 5,4 % BDP v letu 2021 na 2,0 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je z 61,0 % BDP konec leta 2021 padel na 57,8 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Slovaške, saj naj bi njen primanjkljaj sektorja država v letu 2023 presegel 3 % BDP. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Slovaška bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali prejemke za gospodinjstva, ki so najbolj izpostavljena visoki inflaciji, enkratno povečanje otroškega dodatka, enkratno izplačilo „14. pokojnine“, enkratni dodatek, izplačan vsem zaposlenim v javnem sektorju, ter omejene cene električne energije in plina za neregulirana podjetja. Stroški navedenih ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer s solidarnostnim prispevkom, zagotovljenim v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1854 (7). Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 0,2 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 3,2 % v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali prejemke za gospodinjstva, ki so najbolj izpostavljena visoki inflaciji, enkratno povečanje otroškega dodatka, enkratno izplačilo „14. pokojnine“, enkratni dodatek, izplačan vsem zaposlenim v javnem sektorju, ter omejene cene električne energije in plina za neregulirana podjetja. Stroški navedenih ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer s solidarnostnim prispevkom, zagotovljenim v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1854 (7). Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 0,2 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 3,2 % v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 (8) priporočil, da Slovaška v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 (8) priporočil, da Slovaška v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (9) v letu 2022 restriktivna in je znašala 1,3 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Slovaška okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,2 % BDP (v letu 2021 pa 1,3 % BDP). Zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica manjšega črpanja sredstev iz strukturnih skladov Unije ter odloga realiziranih odhodkov iz nepovratnih sredstev mehanizma. Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (10). Slovaška je tako ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,3 odstotne točke. Slovaška je tako zadostno obvladovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (9) v letu 2022 restriktivna in je znašala 1,3 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Slovaška okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 1,2 % BDP (v letu 2021 pa 1,3 % BDP). Zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica manjšega črpanja sredstev iz strukturnih skladov Unije ter odloga realiziranih odhodkov iz nepovratnih sredstev mehanizma. Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (10). Slovaška je tako ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,3 odstotne točke. Slovaška je tako zadostno obvladovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,3 %, v letu 2024 pa za 1,8 %. Za primerjavo: v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2023 naj bi bila realna rast BDP v letih 2023 in 2024 višja, in sicer 1,7 % oziroma 2,1 %, predvsem zaradi okrevanja izvoza, ki naj bi bilo hitrejše od pričakovanega, saj naj bi bila ozka grla v dobavni verigi odpravljena, gospodarski obeti glede glavnih namembnih držav za slovaški izvoz pa so se izboljšali. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leto 2023 in pozneje v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2023 zrasel za 1,3 %, v letu 2024 pa za 1,8 %. Za primerjavo: v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2023 naj bi bila realna rast BDP v letih 2023 in 2024 višja, in sicer 1,7 % oziroma 2,1 %, predvsem zaradi okrevanja izvoza, ki naj bi bilo hitrejše od pričakovanega, saj naj bi bila ozka grla v dobavni verigi odpravljena, gospodarski obeti glede glavnih namembnih držav za slovaški izvoz pa so se izboljšali.

| (18) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 6,3 % BDP. Povečanje v letu 2023 je predvsem posledica ukrepov, sprejetih za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic povišanja cen energije, ter drugih ukrepov, kot sta povečanje davčnih olajšav in otroških dodatkov ter uvedba starševskega dodatka. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 57,8 % konec leta 2022 na 58,7 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 6,1 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 58,3 % BDP konec leta 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 6,3 % BDP. Povečanje v letu 2023 je predvsem posledica ukrepov, sprejetih za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic povišanja cen energije, ter drugih ukrepov, kot sta povečanje davčnih olajšav in otroških dodatkov ter uvedba starševskega dodatka. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 57,8 % konec leta 2022 na 58,7 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 6,1 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 58,3 % BDP konec leta 2023.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, podaljšane od leta 2022, zlasti cenovno kapico za električno energijo in plin za neregulirana podjetja, in nove ukrepe, kot je omejitev cen oskrbe z električno energijo in plinom ter cen ogrevanja za gospodinjstva in regulirana (mala) podjetja. Stroški navedenih ukrepov so delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer s solidarnostnim prispevkom, povezanim z Uredbo (EU) 2022/1854, posebno dajatvijo za upravljavce voda in zgornjo mejo prihodkov za proizvajalce električne energije s čezmernimi dobički. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 2,0 % BDP (11). Zdi se, da ukrepi v letu 2023 niso usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato se pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (12) ciljno usmerjeni podporni ukrepi ne upoštevajo (v primerjavi z letom 2022, ko so bili upoštevani v višini 0,2 % BDP). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšali za 0,1 odstotne točke BDP. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,8 % BDP |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, podaljšane od leta 2022, zlasti cenovno kapico za električno energijo in plin za neregulirana podjetja, in nove ukrepe, kot je omejitev cen oskrbe z električno energijo in plinom ter cen ogrevanja za gospodinjstva in regulirana (mala) podjetja. Stroški navedenih ukrepov so delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer s solidarnostnim prispevkom, povezanim z Uredbo (EU) 2022/1854, posebno dajatvijo za upravljavce voda in zgornjo mejo prihodkov za proizvajalce električne energije s čezmernimi dobički. Ob upoštevanju teh prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 2,0 % BDP (11). Zdi se, da ukrepi v letu 2023 niso usmerjeni v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranjajo v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato se pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (12) ciljno usmerjeni podporni ukrepi ne upoštevajo (v primerjavi z letom 2022, ko so bili upoštevani v višini 0,2 % BDP). Proračunski stroški začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšali za 0,1 odstotne točke BDP. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 0,8 % BDP

| (20) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Slovaški priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (13), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Slovaška pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Slovaški je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Slovaški priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (13), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Hkrati bi morala biti Slovaška pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Slovaški je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 6,2 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi restriktivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (1,3 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 4,4 % BDP. V to je vključeno znižanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,2 % BDP. To vključuje tudi nižje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (za 0,1 % BDP). Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov torej ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) izhaja iz energetskih ukrepov, ki niso ciljno usmerjeni, trajnega povišanja plač za zdravstvene delavce ter znižanja stopenj davka na dodano vrednost (DDV) v živilskem sektorju in sektorju prostočasnih dejavnosti. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 2,8 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke (14). Slovaška načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije ter namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe (15). Slovaška načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot je nacionalna strategija za raziskave, razvoj in inovacije, katere cilj je povečati prožnost in skrajšati čas nabavnih storitev ter vključiti širši nabor dobaviteljev, vključno z malimi in srednjimi podjetji. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 6,2 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi restriktivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (1,3 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 4,4 % BDP. V to je vključeno znižanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,2 % BDP. To vključuje tudi nižje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (za 0,1 % BDP). Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov torej ni posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) izhaja iz energetskih ukrepov, ki niso ciljno usmerjeni, trajnega povišanja plač za zdravstvene delavce ter znižanja stopenj davka na dodano vrednost (DDV) v živilskem sektorju in sektorju prostočasnih dejavnosti. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 2,8 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke (14). Slovaška načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije ter namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe (15). Slovaška načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, kot je nacionalna strategija za raziskave, razvoj in inovacije, katere cilj je povečati prožnost in skrajšati čas nabavnih storitev ter vključiti širši nabor dobaviteljev, vključno z malimi in srednjimi podjetji.

| (22) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 4,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica postopne odprave ukrepov za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic povišanja cen energije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 59,3 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,8 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 58,7 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 zmanjšal na 4,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2024 je predvsem posledica postopne odprave ukrepov za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic povišanja cen energije. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 59,3 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,8 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 58,7 % BDP konec leta 2024.

| (23) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(23)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Tudi Komisija predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (24) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo0,5 % BDP (16). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,7 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (17) v letu 2024 ne bi smela preseči 5,7 %, kot je izraženo v tem priporočilu. To bo prispevalo tudi k znižanju osnovne inflacije, ki je precej nad povprečjem EU in bi lahko, če bo stalna, privedla do zmanjšanja konkurenčnosti, in h krepitvi zunanjega položaja. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 2 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo0,5 % BDP (16). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, in potrebe po zmanjšanju primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,7 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (17) v letu 2024 ne bi smela preseči 5,7 %, kot je izraženo v tem priporočilu. To bo prispevalo tudi k znižanju osnovne inflacije, ki je precej nad povprečjem EU in bi lahko, če bo stalna, privedla do zmanjšanja konkurenčnosti, in h krepitvi zunanjega položaja. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 2 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024. Poleg tega glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,5 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, kar je posledica trajnih ukrepov na strani odhodkov, kot so višja nadomestila za javne uslužbence, sveženj za družine, ki vključuje davčne olajšave in višje otroške dodatke, ter uvedba starševskega dodatka v okviru pokojninske reforme. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,5 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti. Prilagoditev, predvidena v spomladanski napovedi Komisije 2023, je manjša od prihrankov zaradi popolne postopne odprave energetskih podpornih ukrepov, kar je posledica trajnih ukrepov na strani odhodkov, kot so višja nadomestila za javne uslužbence, sveženj za družine, ki vključuje davčne olajšave in višje otroške dodatke, ter uvedba starševskega dodatka v okviru pokojninske reforme.

| (26) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 5,1 % BDP v letu 2023 na 4,0 % BDP v letu 2024. Manjši obseg naložb je posledica manjšega obsega naložb, ki jih financira Unija, in sicer iz strukturnih skladov. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te vključujejo nedavno odobreno pokojninsko reformo in reformo, s katero se uvajajo zgornje meje odhodkov, ki sta prav tako del načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(26)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se javne naložbe zmanjšale s 5,1 % BDP v letu 2023 na 4,0 % BDP v letu 2024. Manjši obseg naložb je posledica manjšega obsega naložb, ki jih financira Unija, in sicer iz strukturnih skladov. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te vključujejo nedavno odobreno pokojninsko reformo in reformo, s katero se uvajajo zgornje meje odhodkov, ki sta prav tako del načrta za okrevanje in odpornost.

| (27) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi glede na vladne cilje primanjkljaj sektorja država dosegel 3,2 % BDP v letu 2025 in na 2,2 % v letu 2026. Zato se pričakuje, da bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2026 padel pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(27)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi glede na vladne cilje primanjkljaj sektorja država dosegel 3,2 % BDP v letu 2025 in na 2,2 % v letu 2026. Zato se pričakuje, da bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2026 padel pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe.

| (28) | Davčni sistem Slovaške bi bilo mogoče reformirati, da bi se povečala gospodarska učinkovitost, spodbujali okoljska trajnostnost in vzdržnost javnih financ ter povečala pravičnost. Davčna obremenitev dela je v primerjavi z drugimi državami članicami še posebno visoka za osebe z nizkimi dohodki. Nasprotno pa potencial okoljske obdavčitve in obdavčitve premoženja ni v celoti izkoriščen. Sprememba davčne mešanice bi lahko podprla rast ter pripomogla k spodbujanju zelenega prehoda in okoljske trajnostnosti. Kljub visoki energetski intenzivnosti gospodarstva so prihodki od okoljskih davkov leta 2021 znašali 2,5 %, kar je blizu povprečja Unije. Okoljske dajatve v zvezi z ravnanjem z odpadki in onesnaževanjem zraka ne zadostujejo za spodbujanje učinkovite rabe virov ter ne znižujejo stroškov za okolje in družbo. Okoljski davki in dajatve niso indeksirani, kar postopoma znižuje zelene prihodke. Dajatve za uporabo cest in pristojbine za registracijo vozil ne odražajo ustrezno intenzivnosti emisij. Na splošno znaša delež obdavčitve prometa v skupnih davčnih prihodkih le 0,58 %, pri čemer povprečje Unije znaša 1 %. Kar zadeva obdavčitev premoženja, so bili prihodki od periodičnih davkov na premoženje v letu 2021 razmeroma majhni (0,5 % BDP v primerjavi s povprečjem Unije v višini 1,2 %). Slovaška trenutno nima dovolj podatkov, ki bi omogočali posodobitev in indeksacijo osnove za davek na premoženje v skladu s tržnimi vrednostmi, čeprav bi bilo mogoče s tem tudi delno omejiti še vedno močno povpraševanje po stanovanjih in s tem povezano močno rast cen stanovanj. Poleg tega se lahko z nadaljnjimi prizadevanji za poenostavitev davkov in izboljšanje izpolnjevanja obveznosti povišajo javni prihodki ter tako podpre vzdržnost javnih financ in poveča pravičnost. Vrzel pri izpolnjevanju davčnih obveznosti na podlagi DDV se je leta 2020 na Slovaškem še naprej zmanjševala. S 15 % skupnih pričakovanih prihodkov iz DDV v letu 2019 se je leta 2020 zmanjšala na 13,9 %, vendar je še vedno nad povprečjem Unije (9,1 %). Nadaljnje izboljšave davčne uprave, vključno z elektronskim izdajanjem računov, predhodno izpolnjenimi davčnimi napovedmi in večjo digitalizacijo, bi lahko dodatno prispevale k zmanjšanju izgub v davčnem sistemu. |
| --- | --- |

(28)

Davčni sistem Slovaške bi bilo mogoče reformirati, da bi se povečala gospodarska učinkovitost, spodbujali okoljska trajnostnost in vzdržnost javnih financ ter povečala pravičnost. Davčna obremenitev dela je v primerjavi z drugimi državami članicami še posebno visoka za osebe z nizkimi dohodki. Nasprotno pa potencial okoljske obdavčitve in obdavčitve premoženja ni v celoti izkoriščen. Sprememba davčne mešanice bi lahko podprla rast ter pripomogla k spodbujanju zelenega prehoda in okoljske trajnostnosti. Kljub visoki energetski intenzivnosti gospodarstva so prihodki od okoljskih davkov leta 2021 znašali 2,5 %, kar je blizu povprečja Unije. Okoljske dajatve v zvezi z ravnanjem z odpadki in onesnaževanjem zraka ne zadostujejo za spodbujanje učinkovite rabe virov ter ne znižujejo stroškov za okolje in družbo. Okoljski davki in dajatve niso indeksirani, kar postopoma znižuje zelene prihodke. Dajatve za uporabo cest in pristojbine za registracijo vozil ne odražajo ustrezno intenzivnosti emisij. Na splošno znaša delež obdavčitve prometa v skupnih davčnih prihodkih le 0,58 %, pri čemer povprečje Unije znaša 1 %. Kar zadeva obdavčitev premoženja, so bili prihodki od periodičnih davkov na premoženje v letu 2021 razmeroma majhni (0,5 % BDP v primerjavi s povprečjem Unije v višini 1,2 %). Slovaška trenutno nima dovolj podatkov, ki bi omogočali posodobitev in indeksacijo osnove za davek na premoženje v skladu s tržnimi vrednostmi, čeprav bi bilo mogoče s tem tudi delno omejiti še vedno močno povpraševanje po stanovanjih in s tem povezano močno rast cen stanovanj. Poleg tega se lahko z nadaljnjimi prizadevanji za poenostavitev davkov in izboljšanje izpolnjevanja obveznosti povišajo javni prihodki ter tako podpre vzdržnost javnih financ in poveča pravičnost. Vrzel pri izpolnjevanju davčnih obveznosti na podlagi DDV se je leta 2020 na Slovaškem še naprej zmanjševala. S 15 % skupnih pričakovanih prihodkov iz DDV v letu 2019 se je leta 2020 zmanjšala na 13,9 %, vendar je še vedno nad povprečjem Unije (9,1 %). Nadaljnje izboljšave davčne uprave, vključno z elektronskim izdajanjem računov, predhodno izpolnjenimi davčnimi napovedmi in večjo digitalizacijo, bi lahko dodatno prispevale k zmanjšanju izgub v davčnem sistemu.

| (29) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Slovaški načrt za okrevanje in odpornost se za zdaj dobro izvaja, vendar obstajajo nekateri izzivi za prihodnost. Slovaška je predložila dva zahtevka za plačilo, ki ustrezata 30 mejnikom in ciljem iz načrta, skupno izplačilo pa je znašalo 1,11 milijarde EUR. Slovaška je med državami članicami, ki najhitreje napredujejo pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost, vendar bi se morala bolj osredotočiti na izvajanje, in sicer zaradi morebitnih ovir, ki jih povzročajo ozka grla v upravni zmogljivosti, pa tudi zaradi potrebnega začetka priprave dodatnih ukrepov iz poglavja REPowerEU, ki ga je 26. aprila 2023 predložila kot del spremembe načrta. Vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Slovaške na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Slovaški načrt za okrevanje in odpornost se za zdaj dobro izvaja, vendar obstajajo nekateri izzivi za prihodnost. Slovaška je predložila dva zahtevka za plačilo, ki ustrezata 30 mejnikom in ciljem iz načrta, skupno izplačilo pa je znašalo 1,11 milijarde EUR. Slovaška je med državami članicami, ki najhitreje napredujejo pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost, vendar bi se morala bolj osredotočiti na izvajanje, in sicer zaradi morebitnih ovir, ki jih povzročajo ozka grla v upravni zmogljivosti, pa tudi zaradi potrebnega začetka priprave dodatnih ukrepov iz poglavja REPowerEU, ki ga je 26. aprila 2023 predložila kot del spremembe načrta. Vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Slovaške na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (30) | Komisija je vse programske dokumente Slovaške za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Slovaškem. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je vse programske dokumente Slovaške za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Slovaškem.

| (31) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Slovaška sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z energijo in zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(31)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Slovaška sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z energijo in zelenim prehodom.

| (32) | Napredek Slovaške pri zmanjševanju neto emisij toplogrednih plinov je v zadnjih letih večinoma zastal. Država strukturno ostaja energetsko intenzivno gospodarstvo, ki je močno odvisno od uvoza fosilnih goriv. Poraba primarne energije na Slovaškem je leta 2020 za približno 80 % presegala povprečje Unije, njena poraba končne energije pa se je med letoma 2015 in 2021 povečala za 13,5 %. Slovaška je v letu 2022 dosegla določen napredek pri diverzifikaciji uvoza energije, vendar ukrepi za varčevanje s plinom niso bili zadostno izpeljani. Poraba zemeljskega plina na Slovaškem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 1 % (18) v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, kar je precej pod ciljem 15-odstotnega zmanjšanja, določenim v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (19). Slovaška naj okrepi prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (20). Delež uvoza zemeljskega plina iz Rusije se je od poletja 2022 zmanjšal s 85 % na približno 50 %. Čeprav se je na Slovaškem zaradi reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, znatno povečala razpoložljiva zmogljivost za priključitev obnovljivih virov energije na omrežje, je bil za priključitev novih naprav za obnovljive vire energije porabljen le majhen delež proste zmogljivosti. Hitrejše uvajanje obnovljivih virov energije bi pripomoglo k doseganju podnebnih ciljev in zmanjševanju odvisnosti Slovaške od uvoza fosilnih goriv (tudi iz Rusije), s tem pa bi se zmanjšalo tveganje energetske revščine ob nestanovitnih cenah energije. Skupna nameščena zmogljivost sončne in vetrne energije je leta 2022 znašala približno 7 % skupne nameščene zmogljivosti, kar je druga najnižja raven v Uniji. |
| --- | --- |

(32)

Napredek Slovaške pri zmanjševanju neto emisij toplogrednih plinov je v zadnjih letih večinoma zastal. Država strukturno ostaja energetsko intenzivno gospodarstvo, ki je močno odvisno od uvoza fosilnih goriv. Poraba primarne energije na Slovaškem je leta 2020 za približno 80 % presegala povprečje Unije, njena poraba končne energije pa se je med letoma 2015 in 2021 povečala za 13,5 %. Slovaška je v letu 2022 dosegla določen napredek pri diverzifikaciji uvoza energije, vendar ukrepi za varčevanje s plinom niso bili zadostno izpeljani. Poraba zemeljskega plina na Slovaškem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 1 % (18) v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, kar je precej pod ciljem 15-odstotnega zmanjšanja, določenim v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (19). Slovaška naj okrepi prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (20). Delež uvoza zemeljskega plina iz Rusije se je od poletja 2022 zmanjšal s 85 % na približno 50 %. Čeprav se je na Slovaškem zaradi reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, znatno povečala razpoložljiva zmogljivost za priključitev obnovljivih virov energije na omrežje, je bil za priključitev novih naprav za obnovljive vire energije porabljen le majhen delež proste zmogljivosti. Hitrejše uvajanje obnovljivih virov energije bi pripomoglo k doseganju podnebnih ciljev in zmanjševanju odvisnosti Slovaške od uvoza fosilnih goriv (tudi iz Rusije), s tem pa bi se zmanjšalo tveganje energetske revščine ob nestanovitnih cenah energije. Skupna nameščena zmogljivost sončne in vetrne energije je leta 2022 znašala približno 7 % skupne nameščene zmogljivosti, kar je druga najnižja raven v Uniji.

| (33) | Slovaška je leta 2022 v okviru svojega načrta za okrevanje in odpornost sprejela reforme na področju zasnove trga in podpore za obnovljive vire energije, vendar bi nadaljnji ukrepi omogočili hitrejše uvajanje obnovljivih virov energije, zlasti vetrne, sončne in geotermalne energije ter biometana in vodika. Taki ukrepi vključujejo poenostavitev postopkov za izdajo dovoljenj in upravnih postopkov, med drugim z vzpostavitvijo upravnih točk „vse na enem mestu“ in namenskih območij za obnovljive vire energije. Slovaška bi imela koristi od povečanja učinkovitosti postopkov za dostop do omrežja za obnovljive vire energije, zlasti z reformo sistema za rezervacijo zmogljivosti, zmanjšanjem upravnega bremena pri priključitvi na omrežje in revizijo pristojbin za priključitev na omrežje, v skladu z referenčnimi vrednostmi in dobro prakso Unije. Za prilagoditev vse večjemu obsegu nestalnih obnovljivih virov energije ima država velik potencial za posodobitev svojih elektroenergetskih omrežij (kar zadeva prenos in distribucijo), izgradnjo novih objektov za shranjevanje električne energije in napredek pri oblikovanju regulativnega okvira za obnovljivi vodik. Nadaljnji napredek pri razvoju sektorjev geotermalne energije in biometana bi zagotovil alternative za zemeljski plin, ki se pogosto uporablja kot vir energije v sistemih daljinskega ogrevanja, kjer je uporaba obnovljivih virov toplote še vedno premalo razvita. |
| --- | --- |

(33)

Slovaška je leta 2022 v okviru svojega načrta za okrevanje in odpornost sprejela reforme na področju zasnove trga in podpore za obnovljive vire energije, vendar bi nadaljnji ukrepi omogočili hitrejše uvajanje obnovljivih virov energije, zlasti vetrne, sončne in geotermalne energije ter biometana in vodika. Taki ukrepi vključujejo poenostavitev postopkov za izdajo dovoljenj in upravnih postopkov, med drugim z vzpostavitvijo upravnih točk „vse na enem mestu“ in namenskih območij za obnovljive vire energije. Slovaška bi imela koristi od povečanja učinkovitosti postopkov za dostop do omrežja za obnovljive vire energije, zlasti z reformo sistema za rezervacijo zmogljivosti, zmanjšanjem upravnega bremena pri priključitvi na omrežje in revizijo pristojbin za priključitev na omrežje, v skladu z referenčnimi vrednostmi in dobro prakso Unije. Za prilagoditev vse večjemu obsegu nestalnih obnovljivih virov energije ima država velik potencial za posodobitev svojih elektroenergetskih omrežij (kar zadeva prenos in distribucijo), izgradnjo novih objektov za shranjevanje električne energije in napredek pri oblikovanju regulativnega okvira za obnovljivi vodik. Nadaljnji napredek pri razvoju sektorjev geotermalne energije in biometana bi zagotovil alternative za zemeljski plin, ki se pogosto uporablja kot vir energije v sistemih daljinskega ogrevanja, kjer je uporaba obnovljivih virov toplote še vedno premalo razvita.

| (34) | Čeprav Slovaška zaradi ambicioznih naložb v okviru mehanizma in Kohezijskega sklada dosega napredek na področju energetske učinkovitosti stanovanjskih stavb, so potrebna večja prizadevanja, zlasti pri temeljitih prenovah javnih in zasebnih nestanovanjskih stavb, pa tudi ukrepi prenove za odpravo energetske revščine in pomoč ranljivim gospodinjstvom. Slovaška bi imela koristi od odprave več ozkih grl, da bi pospešila prenovo stavb ter privabila več zasebnih naložb, in sicer s: (i) prilagoditvijo shem prenove; (ii) zagotavljanjem tehnične pomoči; (iii) oblikovanjem pristopa „vse na enem mestu“; (iv) zbiranjem pomembnih podatkov o energiji za javne zgradbe, kar bi pripomoglo k prednostnemu razvrščanju naložb, ter (v) izboljšanjem usklajevanja med različnimi javnimi organi in programi financiranja. Potrebna so dodatna prizadevanja za strukturno obravnavo energetske revščine, zlasti z namenskimi shemami prenove stanovanj ter tehnično in upravno pomočjo, ki upošteva potrebe ranljivih gospodinjstev, skupaj z reformami in naložbami v socialna stanovanja. Da bi se Slovaška uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bodo potrebna večja prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje ciljev v zvezi z obnovljivimi viri energije in energetsko učinkovitostjo. |
| --- | --- |

(34)

Čeprav Slovaška zaradi ambicioznih naložb v okviru mehanizma in Kohezijskega sklada dosega napredek na področju energetske učinkovitosti stanovanjskih stavb, so potrebna večja prizadevanja, zlasti pri temeljitih prenovah javnih in zasebnih nestanovanjskih stavb, pa tudi ukrepi prenove za odpravo energetske revščine in pomoč ranljivim gospodinjstvom. Slovaška bi imela koristi od odprave več ozkih grl, da bi pospešila prenovo stavb ter privabila več zasebnih naložb, in sicer s: (i) prilagoditvijo shem prenove; (ii) zagotavljanjem tehnične pomoči; (iii) oblikovanjem pristopa „vse na enem mestu“; (iv) zbiranjem pomembnih podatkov o energiji za javne zgradbe, kar bi pripomoglo k prednostnemu razvrščanju naložb, ter (v) izboljšanjem usklajevanja med različnimi javnimi organi in programi financiranja. Potrebna so dodatna prizadevanja za strukturno obravnavo energetske revščine, zlasti z namenskimi shemami prenove stanovanj ter tehnično in upravno pomočjo, ki upošteva potrebe ranljivih gospodinjstev, skupaj z reformami in naložbami v socialna stanovanja. Da bi se Slovaška uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bodo potrebna večja prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje ciljev v zvezi z obnovljivimi viri energije in energetsko učinkovitostjo.

| (35) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Slovaška ima enega največjih deležev zaposlitev v industriji proizvodnje avtomobilov in jeklarski industriji v Uniji, tj. sektorjih, ki jih bo zeleni prehod močno prizadel. Hkrati se je leta 2022 poročalo o pomanjkanju delovne sile za 24 poklicev, ki zahtevajo zelene spretnosti, vključno z izolaterji, vodovodnimi inštalaterji in inštalaterji cevnih inštalacij ter elektroinštalaterji v gradbeništvu ipd. Zato so potrebni učinkoviti vzvodi politike, da se pospeši zeleni prehod v najrazličnejših sektorjih in hkrati zagotovi pravičnost. |
| --- | --- |

(35)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Slovaška ima enega največjih deležev zaposlitev v industriji proizvodnje avtomobilov in jeklarski industriji v Uniji, tj. sektorjih, ki jih bo zeleni prehod močno prizadel. Hkrati se je leta 2022 poročalo o pomanjkanju delovne sile za 24 poklicev, ki zahtevajo zelene spretnosti, vključno z izolaterji, vodovodnimi inštalaterji in inštalaterji cevnih inštalacij ter elektroinštalaterji v gradbeništvu ipd. Zato so potrebni učinkoviti vzvodi politike, da se pospeši zeleni prehod v najrazličnejših sektorjih in hkrati zagotovi pravičnost.

| (36) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(36)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (37) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Slovaško, priporočila 1, 2 in 3 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in petega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 – |
| --- | --- |

(37)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo -makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Slovaško, priporočila 1, 2 in 3 prispevajo k izvajanju prvega, drugega, tretjega in petega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 –

PRIPOROČA, da Slovaška v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 5,7 % (22);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

zagotovi, da bo davčna mešanica učinkovitejša ter bo bolj spodbujala vključujočo in trajnostno rast, med drugim z izkoriščanjem potenciala okoljske obdavčitve in obdavčitve premoženja; še naprej krepi izpolnjevanje davčnih obveznosti, med drugim z nadaljnjo digitalizacijo davčne uprave;

zmanjša tveganja, povezana z zadolženostjo gospodinjstev, s podpiranjem ponudbe stanovanj in širitvijo najemniškega trga;

2.

z nezmanjšano zagnanostjo dosledno izvaja načrt za okrevanje in odpornost ter hitro začne izvajati ukrepe iz dodatka, ki je bil nedavno predložen skupaj s poglavjem REPowerEU; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

zmanjša odvisnost gospodarstva od fosilnih goriv, zlasti zemeljskega plina v industriji in pri ogrevanju, in diverzificira uvoz fosilnih goriv; v skladu z ustreznimi merili trajnostnosti pospeši uvajanje obnovljivih virov energije, zlasti vetrne, sončne in geotermalne energije ter plinov iz obnovljivih virov; poenostavi postopke za izdajo dovoljenj in upravne postopke za uvajanje obnovljivih virov energije, vključno z vzpostavitvijo točk „vse na enem mestu“ in namenskih območij za obnovljive vire energije; posodobi elektroenergetsko omrežje ter zagotovi učinkovitejše in manj obremenjujoče postopke za priključitev obnovljivih virov energije na omrežje; pospeši in spodbudi temeljito prenovo javnih in zasebnih stavb, rešuje problem energetske revščine s prenovo stanovanj za gospodinjstva z nizkimi dohodki ter okrepi prizadevanja politike za zagotavljanje in pridobivanje spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 10156/2021 INIT; ST 10156/2021 ADD 1; ST 10156/2021 COR 1.

6

(7)  Uredba Sveta (EU) 2022/1854 z dne 6. oktobra 2022 o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije (UL L 261I, 7.10.2022, str. 1).

7

(8)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 121).

8

(9)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

9

(10)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 205).

12

(13)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP Slovaške, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, nominalno ocenjena na 12,0 %.

13

(14)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

14

(15)  Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 0,0 % BDP, nacionalno financirane naložbe pa so na fiskalno naravnanost imele ekspanziven učinek v višini 1,3 odstotne točke. Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

15

(16)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

16

(17)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

17

(18)  Podatke za Slovaško mora potrditi še Eurostat.

18

(19)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

19

(20)  Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).

20

(21)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

21

(22)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,7 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 24.

22

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/243 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/243

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2023 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2023

(2023/C 312/26)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Finske ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bi bil potreben. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Finske za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti za leto 2023, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem Finske ni opredelila kot ene od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela. Zato poglobljeni pregled ne bi bil potreben. Komisija je istega dne sprejela tudi mnenje o osnutku proračunskega načrta Finske za leto 2023. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o euroobmočju iz leta 2023) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, za podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, za zaščito makroekonomske stabilnosti ter za povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga ter spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga ter spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Finska je 27. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 29. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Finsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Finska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Finska je 27. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 29. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Finsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Finska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Finska je 23. marca 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu z rokom iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Finske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Finska je 23. marca 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in program stabilnosti za leto 2023 v skladu z rokom iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Finske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Finsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Finske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Finskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Finske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Finsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Finske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Finskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Finske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti in zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država na Finskem zmanjšal z 2,8 % BDP leta 2021 na 0,9 % leta 2022, dolg sektorja država pa se je povečal z 72,6 % BDP konec leta 2021 na 73,0 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Finske, saj je njen dolg sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in ni bil skladen z merilom glede zmanjšanja dolga. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede dolga ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Finska bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024. |
| --- | --- |

(12)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država na Finskem zmanjšal z 2,8 % BDP leta 2021 na 0,9 % leta 2022, dolg sektorja država pa se je povečal z 72,6 % BDP konec leta 2021 na 73,0 % konec leta 2022. Komisija je 24. maja 2023 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) Pogodbe. V njem je obravnavan proračunski položaj Finske, saj je njen dolg sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe in ni bil skladen z merilom glede zmanjšanja dolga. Ugotovljeno je bilo, da merilo glede dolga ni bilo izpolnjeno. Komisija v skladu s sporočilom z dne 8. marca 2023 spomladi 2023 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je nato navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. Finska bi morala to upoštevati pri izvrševanju proračuna za leto 2023 in pri pripravi osnutka proračunskega načrta za leto 2024.

| (13) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali začasno povečanje odbitnih stroškov prevoza na delo in povečanje davčnih olajšav za gospodinjstva pri prenovi ogrevalnih sistemov, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali indeksno povečanje socialnih prejemkov ter plačilo dodatnih otroških dodatkov, da bi se izboljšala kupna moč gospodinjstev z nizkimi dohodki in obravnavali stroški zaradi inflacije. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 0,1 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 2,0 % v letu 2021 na 0,2 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali začasno povečanje odbitnih stroškov prevoza na delo in povečanje davčnih olajšav za gospodinjstva pri prenovi ogrevalnih sistemov, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali indeksno povečanje socialnih prejemkov ter plačilo dodatnih otroških dodatkov, da bi se izboljšala kupna moč gospodinjstev z nizkimi dohodki in obravnavali stroški zaradi inflacije. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 0,1 % BDP. Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali z 2,0 % v letu 2021 na 0,2 % BDP v letu 2022.

| (14) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Finska v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. |
| --- | --- |

(14)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (7), da Finska v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah.

| (15) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 večinoma nevtralna in je znašala – 0,1 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Finska okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,3 % BDP (v letu 2021 pa 0,2 % BDP). Nacionalno financirane naložbe so imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke (9). Finska je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) pretežno nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke. Finska je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(15)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 večinoma nevtralna in je znašala – 0,1 % BDP, kot je priporočil Svet. Skladno s priporočilom Sveta je Finska okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,3 % BDP (v letu 2021 pa 0,2 % BDP). Nacionalno financirane naložbe so imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke (9). Finska je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati je imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) pretežno nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke. Finska je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (16) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leti 2023 in 2024 v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada napoveduje, da se bo realni BDP v letu 2023 rahlo skrčil za 0,2 %, v letu 2024 pa zrasel za 1,3 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva pozitivno realno rast BDP v višini 0,2 % v letu 2023 in 1,4 % v letu 2024. Oba sklopa napovedi predvidevata, da bo neto izvoz glavno gonilo rasti v letu 2023, medtem ko se v letu 2024 pričakuje širše osnovano izboljšanje gospodarske uspešnosti, saj naj bi okrevalo tudi domače povpraševanje. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2023, je za leti 2023 in 2024 v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada napoveduje, da se bo realni BDP v letu 2023 rahlo skrčil za 0,2 %, v letu 2024 pa zrasel za 1,3 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva pozitivno realno rast BDP v višini 0,2 % v letu 2023 in 1,4 % v letu 2024. Oba sklopa napovedi predvidevata, da bo neto izvoz glavno gonilo rasti v letu 2023, medtem ko se v letu 2024 pričakuje širše osnovano izboljšanje gospodarske uspešnosti, saj naj bi okrevalo tudi domače povpraševanje.

| (17) | Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 2,6 % BDP. Povečanje v letu 2023 odraža predvsem indeksacijo socialnih prejemkov, financiranje lokalnih organov s strani centralne države, višje odhodke za obresti, dodatno porabo za obrambo ter naložbe, povezane z raziskavami in razvojem. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 73,0 % konec leta 2022 na 74,4 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 2,6 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 73,9 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica nekoliko višjega deflatorja, predvidenega v spomladanski napovedi Komisije 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada v programu stabilnosti za leto 2023 pričakuje, da se bo delež primanjkljaja sektorja država v letu 2023 povečal na 2,6 % BDP. Povečanje v letu 2023 odraža predvsem indeksacijo socialnih prejemkov, financiranje lokalnih organov s strani centralne države, višje odhodke za obresti, dodatno porabo za obrambo ter naložbe, povezane z raziskavami in razvojem. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 73,0 % konec leta 2022 na 74,4 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 2,6 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 73,9 % BDP konec leta 2023. Razlika je posledica nekoliko višjega deflatorja, predvidenega v spomladanski napovedi Komisije 2023.

| (18) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022 (zlasti dodatno začasno povečanje odbitnih stroškov prevoza na delo in davčnih olajšav za gospodinjstva pri prenovi ogrevalnih sistemov), in nove ukrepe, kot so začasna nadomestila za račune za električno energijo, davčne olajšave za električno energijo ter začasno znižanje stopnje davka na dodano vrednost (DDV) za električno energijo in potniški promet. Stroški navedenih ukrepov so delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer z začasnim davkom na dobiček elektroenergetskih podjetij. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,3 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,0 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški začasne zaščite, zagotovljene razseljenim osebam iz Ukrajine, naj bi se v primerjavi z letom 2022 povišali za 0,2 odstotne točke BDP. |
| --- | --- |

(18)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali fiskalni ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Gre za ukrepe, ki so bili podaljšani od leta 2022 (zlasti dodatno začasno povečanje odbitnih stroškov prevoza na delo in davčnih olajšav za gospodinjstva pri prenovi ogrevalnih sistemov), in nove ukrepe, kot so začasna nadomestila za račune za električno energijo, davčne olajšave za električno energijo ter začasno znižanje stopnje davka na dodano vrednost (DDV) za električno energijo in potniški promet. Stroški navedenih ukrepov so delno izravnani z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije, in sicer z začasnim davkom na dobiček elektroenergetskih podjetij. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 naj bi neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,3 % BDP (10). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja, obenem pa ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (11), v spomladanski napovedi Komisije 2023 ocenjen na 0,1 % BDP v letu 2023 (v primerjavi z 0,0 % BDP v letu 2022). Proračunski stroški začasne zaščite, zagotovljene razseljenim osebam iz Ukrajine, naj bi se v primerjavi z letom 2022 povišali za 0,2 odstotne točke BDP.

| (19) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Finski priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Finska bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Finski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(19)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Finski priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (12), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Finska bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Finski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (20) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 1,0 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi večinoma nevtralni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 0,1 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 % BDP. To vključuje pretežno stabilne stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije. To vključuje tudi višje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (višje za 0,2 % BDP). Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov je torej le delno posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je tudi posledica indeksacije socialnih prejemkov, financiranja lokalnih organov s strani centralne vlade, dodatne porabe za obrambo ter naložb, povezanih z raziskavami in razvojem. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 0,4 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa je znašal 0,4 odstotne točke (13). Zato Finska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Finska načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so subvencije za zamenjavo kotlov na fosilna olja, polnilna mesta za električna vozila ter elektroenergetska omrežja, projekt Digirail za prenovo sistema za nadzor vlakov, portal Virtual Finland za lažje priseljevanje zaradi dela ter projekt gospodarstva v realnem času za digitalizacijo poslovnih transakcij, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 1,0 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi večinoma nevtralni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 0,1 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 % BDP. To vključuje pretežno stabilne stroške ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije. To vključuje tudi višje stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (višje za 0,2 % BDP). Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov je torej le delno posledica ciljne podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Ekspanzivna rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) je tudi posledica indeksacije socialnih prejemkov, financiranja lokalnih organov s strani centralne vlade, dodatne porabe za obrambo ter naložb, povezanih z raziskavami in razvojem. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2023 znašali 0,4 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa je znašal 0,4 odstotne točke (13). Zato Finska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma, ohranile pa naj bi se nacionalno financirane naložbe. Finska načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so subvencije za zamenjavo kotlov na fosilna olja, polnilna mesta za električna vozila ter elektroenergetska omrežja, projekt Digirail za prenovo sistema za nadzor vlakov, portal Virtual Finland za lažje priseljevanje zaradi dela ter projekt gospodarstva v realnem času za digitalizacijo poslovnih transakcij, ki se delno financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi primanjkljaj sektorja država v letu 2024 ostal pri 2,6 % BDP. Rast davčnih prihodkov naj bi se upočasnila, odhodki za obresti pa naj bi bili višji. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 76,9 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,6 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 76,2 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(21)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi primanjkljaj sektorja država v letu 2024 ostal pri 2,6 % BDP. Rast davčnih prihodkov naj bi se upočasnila, odhodki za obresti pa naj bi bili višji. Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 76,9 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,6 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 76,2 % BDP konec leta 2024.

| (22) | V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. |
| --- | --- |

(22)

V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje vseh energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. Komisija trenutno predvideva popolno postopno odpravo energetskih podpornih ukrepov v letu 2024. To temelji na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.

| (23) | Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 2,2 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,3 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024. |
| --- | --- |

(23)

Uredba (ES) št. 1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (14). Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP. Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (15) v letu 2024 ne bi smela preseči 2,2 %, kot je izraženo v tem priporočilu. Hkrati bi bilo treba postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 0,3 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024.

| (24) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,8 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti. |
| --- | --- |

(24)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,8 %, kar je nad priporočeno stopnjo rasti.

| (25) | Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe v letih 2023 in 2024 ostale nespremenjene pri 4,5 % BDP. To odraža nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo reformo zdravstvenih in socialnih storitev, ki je prav tako del načrta za okrevanje in odpornost, čeprav so ocene prihodnjih prihrankov, ki naj bi jih prinesla reforma, še vedno negotove. |
| --- | --- |

(25)

Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe v letih 2023 in 2024 ostale nespremenjene pri 4,5 % BDP. To odraža nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. Te reforme in naložbe vključujejo reformo zdravstvenih in socialnih storitev, ki je prav tako del načrta za okrevanje in odpornost, čeprav so ocene prihodnjih prihrankov, ki naj bi jih prinesla reforma, še vedno negotove.

| (26) | V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država povečal na 3,1 % BDP v letu 2025, nato pa nekoliko padel na 2,9 % do leta 2026. Tako naj primanjkljaj sektorja država v letu 2026 ne bi dosegel 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 76,9 % konec leta 2024 na 80,7 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(26)

V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027. V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država povečal na 3,1 % BDP v letu 2025, nato pa nekoliko padel na 2,9 % do leta 2026. Tako naj primanjkljaj sektorja država v letu 2026 ne bi dosegel 3 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 76,9 % konec leta 2024 na 80,7 % do konca leta 2026.

| (27) | Finska ima učinkovit in vključujoč sistem socialnega varstva z visoko ravnjo socialne zaščite, ki pa je zapleten in vključuje nekatera tveganja za spodbude. Leta 2020 je bil poseben parlamentarni odbor zadolžen za pripravo reforme sistema socialne varnosti do leta 2027. Januarja 2022 je objavil rezultate svojega dela v zvezi z evidentiranjem težav, marca 2023 pa je predstavil vmesno poročilo, ki je vsebovalo 31 predlogov za študije, pripravo zakonodaje in razvojne projekte za prihodnje vlade. Naslednji koraki bi vključevali začetek zakonodajnega dela za racionalizacijo sistema socialnega varstva in povečanje spodbud za delo ob ohranitvi socialne zaščite in povišanju stopnje delovne aktivnosti. Nadaljevanje dela za reformo sistema socialne varnosti je pomembno za podporo dolgoročni vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(27)

Finska ima učinkovit in vključujoč sistem socialnega varstva z visoko ravnjo socialne zaščite, ki pa je zapleten in vključuje nekatera tveganja za spodbude. Leta 2020 je bil poseben parlamentarni odbor zadolžen za pripravo reforme sistema socialne varnosti do leta 2027. Januarja 2022 je objavil rezultate svojega dela v zvezi z evidentiranjem težav, marca 2023 pa je predstavil vmesno poročilo, ki je vsebovalo 31 predlogov za študije, pripravo zakonodaje in razvojne projekte za prihodnje vlade. Naslednji koraki bi vključevali začetek zakonodajnega dela za racionalizacijo sistema socialnega varstva in povečanje spodbud za delo ob ohranitvi socialne zaščite in povišanju stopnje delovne aktivnosti. Nadaljevanje dela za reformo sistema socialne varnosti je pomembno za podporo dolgoročni vzdržnosti javnih financ.

| (28) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Finski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja. Vendar dokument o operativnih ureditvah med Komisijo in Finsko še vedno ni podpisan. Ta korak je potreben za predložitev prvega zahtevka za plačilo v okviru načrta za okrevanje in odpornost ter da se Finski omogoči, da zmanjša zaostanek pri dogovorjenem razporedu zahtevkov za plačilo. Finska je januarja 2023 predložila spremembo načrta za okrevanje in odpornost, ki jo je Svet odobril 14. marca 2023. Ta sprememba je bila izvedena v okviru posodobitve najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo državam članicam iz mehanizma, vključevala pa je sorazmerno zmanjšanje financiranja za vse štiri stebre načrta. Za financiranje v okviru poglavja REPowerEU je leta 2023 načrtovana še ena sprememba načrta za okrevanje in odpornost. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Finske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Finski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja. Vendar dokument o operativnih ureditvah med Komisijo in Finsko še vedno ni podpisan. Ta korak je potreben za predložitev prvega zahtevka za plačilo v okviru načrta za okrevanje in odpornost ter da se Finski omogoči, da zmanjša zaostanek pri dogovorjenem razporedu zahtevkov za plačilo. Finska je januarja 2023 predložila spremembo načrta za okrevanje in odpornost, ki jo je Svet odobril 14. marca 2023. Ta sprememba je bila izvedena v okviru posodobitve najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo državam članicam iz mehanizma, vključevala pa je sorazmerno zmanjšanje financiranja za vse štiri stebre načrta. Za financiranje v okviru poglavja REPowerEU je leta 2023 načrtovana še ena sprememba načrta za okrevanje in odpornost. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Finske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (29) | Komisija je vse programske dokumente Finske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Finskem. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je vse programske dokumente Finske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Finskem.

| (30) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Finska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s pomanjkanjem spretnosti, politikami izobraževanja in usposabljanja, energetsko politiko in zelenim prehodom. |
| --- | --- |

(30)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Finska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s pomanjkanjem spretnosti, politikami izobraževanja in usposabljanja, energetsko politiko in zelenim prehodom.

| (31) | Čeprav je bil finski trg dela leta 2022 zelo uspešen, se je število prostih delovnih mest hitro povečalo, kar odraža neskladja med ponudbo spretnosti ter povpraševanjem po njih ter pomanjkanje delovne sile v različnih sektorjih, kot so zlasti storitve, gradbeništvo, informacijske in komunikacisjke tehnologije, izobraževanje, zdravstvo in socialno varstvo. Ponudbo kvalificirane delovne sile omejujeta razmeroma majhno število visokošolskih diplomantov na študijskih področjih, po katerih je povpraševanje na trgu dela največje, ter razmeroma nizka stopnja priseljevanja delavcev. Hkrati je delež ljudi s terciarno izobrazbo, starih med 25 in 34 let, pod povprečjem Unije. Pomanjkanje delovne sile in spretnosti je izziv za konkurenčnost in dolgoročno rast Finske, stanje pa se bo še poslabšalo zaradi staranja prebivalstva, razmeroma nizke regionalne mobilnosti delovne sile ter povečanega povpraševanja po novih spretnostih v okviru zelenega in digitalnega prehoda. |
| --- | --- |

(31)

Čeprav je bil finski trg dela leta 2022 zelo uspešen, se je število prostih delovnih mest hitro povečalo, kar odraža neskladja med ponudbo spretnosti ter povpraševanjem po njih ter pomanjkanje delovne sile v različnih sektorjih, kot so zlasti storitve, gradbeništvo, informacijske in komunikacisjke tehnologije, izobraževanje, zdravstvo in socialno varstvo. Ponudbo kvalificirane delovne sile omejujeta razmeroma majhno število visokošolskih diplomantov na študijskih področjih, po katerih je povpraševanje na trgu dela največje, ter razmeroma nizka stopnja priseljevanja delavcev. Hkrati je delež ljudi s terciarno izobrazbo, starih med 25 in 34 let, pod povprečjem Unije. Pomanjkanje delovne sile in spretnosti je izziv za konkurenčnost in dolgoročno rast Finske, stanje pa se bo še poslabšalo zaradi staranja prebivalstva, razmeroma nizke regionalne mobilnosti delovne sile ter povečanega povpraševanja po novih spretnostih v okviru zelenega in digitalnega prehoda.

| (32) | Novi finski podnebni zakon je začel veljati 1. julija 2022, s katerim je bil v nacionalno zakonodajo uveden cilj Finske, da do leta 2035 postane prva socialna družba brez fosilnih goriv, določeni pa so bili tudi podnebni cilji za leta 2030, 2040 in 2050. Vendar je finsko gospodarstvo še vedno med energetsko najintenzivnejšimi v Uniji. Energija, industrija, promet in stavbe so glavni sektorji, ki bodo morali prispevati k znatnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Leta 2021 so obnovljivi viri energije predstavljali pomemben del mešanice energijskih virov na Finskem, in sicer je ta delež dosegel 43 %, temu pa so sledili nafta s 24 %, jedrska energija s 17 % in premog z 9 %. Rusija ostaja pomemben vir jedrskega goriva. Poraba zemeljskega plina na Finskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 56 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja. Finska bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(32)

Novi finski podnebni zakon je začel veljati 1. julija 2022, s katerim je bil v nacionalno zakonodajo uveden cilj Finske, da do leta 2035 postane prva socialna družba brez fosilnih goriv, določeni pa so bili tudi podnebni cilji za leta 2030, 2040 in 2050. Vendar je finsko gospodarstvo še vedno med energetsko najintenzivnejšimi v Uniji. Energija, industrija, promet in stavbe so glavni sektorji, ki bodo morali prispevati k znatnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Leta 2021 so obnovljivi viri energije predstavljali pomemben del mešanice energijskih virov na Finskem, in sicer je ta delež dosegel 43 %, temu pa so sledili nafta s 24 %, jedrska energija s 17 % in premog z 9 %. Rusija ostaja pomemben vir jedrskega goriva. Poraba zemeljskega plina na Finskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 56 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja. Finska bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (16).

| (33) | Izzivi pri doseganju dolgoročnih podnebnih ciljev vključujejo znatno vrzel v zasebnih in javnih naložbah v glavnih sektorjih, ki povzročajo emisije, ter zamude pri naložbah v energijo iz obnovljivih virov, ki so posledica zaostanka pri obdelavi vlog za okoljevarstveno dovoljenje. Potrebna je nadaljnja racionalizacija postopkov za izdajanje dovoljenj, da se odpravi zaostanek pri še neizvedenih energetskih projektih in omogočijo dodatne prednostne naložbe. |
| --- | --- |

(33)

Izzivi pri doseganju dolgoročnih podnebnih ciljev vključujejo znatno vrzel v zasebnih in javnih naložbah v glavnih sektorjih, ki povzročajo emisije, ter zamude pri naložbah v energijo iz obnovljivih virov, ki so posledica zaostanka pri obdelavi vlog za okoljevarstveno dovoljenje. Potrebna je nadaljnja racionalizacija postopkov za izdajanje dovoljenj, da se odpravi zaostanek pri še neizvedenih energetskih projektih in omogočijo dodatne prednostne naložbe.

| (34) | Visoke cene energije in ambiciozni podnebni cilji zahtevajo hitrejše in večje naložbe v razogljičenje. Kljub rasti prodaje električnih vozil, ki je hitrejša od pričakovane, potrebne naložbe v njihovo nadaljnjo uvedbo, zlasti v elektrifikacijo težkih vozil, verjetno ne bodo izvedene po tržnih pogojih zaradi dolgih razdalj in redko poseljenih območij, značilnih za Finsko. Približno 40 % železniškega omrežja še vedno ni elektrificiranega. |
| --- | --- |

(34)

Visoke cene energije in ambiciozni podnebni cilji zahtevajo hitrejše in večje naložbe v razogljičenje. Kljub rasti prodaje električnih vozil, ki je hitrejša od pričakovane, potrebne naložbe v njihovo nadaljnjo uvedbo, zlasti v elektrifikacijo težkih vozil, verjetno ne bodo izvedene po tržnih pogojih zaradi dolgih razdalj in redko poseljenih območij, značilnih za Finsko. Približno 40 % železniškega omrežja še vedno ni elektrificiranega.

| (35) | Za večjo varnost oskrbe bi se lahko okrepil nacionalni prenos električne energije na Finskem. Energija iz obnovljivih virov se vse pogosteje proizvaja daleč od središč porabe. Čeprav je Finska odločno ukrepala, da bi zmanjšala svojo odvisnost od ruskega uvoza nafte, premoga in plina, je ena od dveh jedrskih elektrarn na Finskem še vedno popolnoma odvisna od ruskega goriva. Za zagotovitev dobro delujočega trga električne energije v celotni regiji in povečanje predvidenega prispevka energije iz obnovljivih virov k mešanici energijskih virov so potrebne močne medsebojne povezave med Finsko in sosednjimi državami. |
| --- | --- |

(35)

Za večjo varnost oskrbe bi se lahko okrepil nacionalni prenos električne energije na Finskem. Energija iz obnovljivih virov se vse pogosteje proizvaja daleč od središč porabe. Čeprav je Finska odločno ukrepala, da bi zmanjšala svojo odvisnost od ruskega uvoza nafte, premoga in plina, je ena od dveh jedrskih elektrarn na Finskem še vedno popolnoma odvisna od ruskega goriva. Za zagotovitev dobro delujočega trga električne energije v celotni regiji in povečanje predvidenega prispevka energije iz obnovljivih virov k mešanici energijskih virov so potrebne močne medsebojne povezave med Finsko in sosednjimi državami.

| (36) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Leta 2022 se je v zvezi s Finsko poročalo o pomanjkanju delovne sile za 37 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, kot so izolaterji, gradbeni inženirji ter vodovodnimi inštalaterji in inštalaterji cevnih inštalacij. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. |
| --- | --- |

(36)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Leta 2022 se je v zvezi s Finsko poročalo o pomanjkanju delovne sile za 37 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod, kot so izolaterji, gradbeni inženirji ter vodovodnimi inštalaterji in inštalaterji cevnih inštalacij. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel.

| (37) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (17) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(37)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2023, njegovo mnenje (17) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (38) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Finsko, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 – |
| --- | --- |

(38)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, da države članice euroobmočja tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost ukrepajo tako, da (i) v letu 2023 ohranijo vzdržnost dolga in se vzdržijo širše osnovane podpore agregatnemu povpraševanju, bolj ciljno usmerijo fiskalne ukrepe, sprejete za ublažitev učinka visokih cen energije, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali; (ii) ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; (iii) podprejo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči, hkrati pa omejuje sekundarne učinke na inflacijo, nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in poskušajo odpraviti pomanjkanje spretnosti; (iv) izboljšajo poslovno okolje in zagotovijo, da bo energetska podpora podjetjem stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti, ter da ohranja spodbude za zeleni prehod, ter (v) ohranijo makrofinančno stabilnost in spremljajo tveganja, pri tem pa nadaljujejo delo za dokončanje bančne unije. Kar zadeva Finsko, priporočila 1, 2, 3 in 4 prispevajo k izvajanju prvega, drugega in tretjega priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2023 –

PRIPOROČA, da Finska v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo nominalnega povečanja nacionalno financiranih neto primarnih odhodkov v letu 2024 na največ 2,2 % (18);

ohrani nacionalno financirane javne naložbe in zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja srednjeročno fiskalno strategijo postopne in vzdržne konsolidacije v kombinaciji z naložbami in reformami, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, da bi dosegla preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

izvede reformo sistema socialne varnosti, da bi se povečala učinkovitost sistema socialnih prejemkov, s čimer bi se izboljšale spodbude za delo in podprla dolgoročna vzdržnost javnih financ;

2.

nadaljuje dosledno izvajanje dopolnjenega načrta za okrevanje in odpornost ter hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

obravnava pomanjkanje delovne sile in spretnosti s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem delovne sile ter razširitvijo ponudbe visokošolskega izobraževanja, zlasti na študijskih področjih, po katerih je povpraševanje na trgu dela največje;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospešitvijo uvedbe obnovljivih virov energije, vključno z nadaljnjo pospešitvijo postopkov za izdajo dovoljenj, ter spodbuja javne in zasebne naložbe v razogljičenje industrije in prometa, med drugim tudi z elektrifikacijo; razvije energetsko infrastrukturo za povečanje zanesljivosti oskrbe z izboljšanjem prenosa električne energije; okrepi prizadevanja politik, namenjena zagotavljanju in pridobivanju spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  Dok. ST 12524/2021; dok. ST 12524/2021 ADD 1.

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 126).

7

(8)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

8

(9)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 213).

11

(12)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je potencialna rast BDP Finske, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, srednjeročno (10-letno povprečno) nominalno ocenjena na 5,6 %.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

13

(14)  Člen 5 Uredbe (ES) št. 1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.

14

(15)  Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

16

(17)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

17

(18)  Kar po ocenah ustreza letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda za vsaj 0,3 % BDP za leto 2024, kot je opisano v uvodni izjavi 23.

18

---

| 1.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/252 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/252

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. julija 2023

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2023 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2023

(2023/C 312/27)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2)Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem državam članicam zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega semestra mehanizem prispeva h gospodarskemu in vključujočemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti reform in naložb za promoviranje zelenega in digitalnega prehoda ter za povečanje odpornosti gospodarstev držav članic. Poleg tega prispeva h krepitvi javnih financ, spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, izboljševanju teritorialne kohezije v Uniji ter podpiranju nadaljnjega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma posodobljen 30. junija 2022.

| (2) | Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. novembra 2022 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2023. Evropski svet je 23. marca 2023 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2023 v zvezi s štirimi razsežnostmi konkurenčne trajnostnosti. Komisija je 22. novembra 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2023, v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, ki so jih morda prizadela neravnotežja ali za katere obstaja tveganje, da bi jih ta prizadela, ter bo zanje treba opraviti poglobljeni pregled. Poleg tega je sprejela priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2023, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) sprejel 16. maja 2023, 13. marca 2023 pa skupno poročilo o zaposlovanju.

| (3) | Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, zaščito makroekonomske stabilnosti ter povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav gospodarstva Unije izkazujejo izredno odpornost, geopolitične razmere še naprej negativno vplivajo nanje. Ob trdni podpori, ki jo Unija izkazuje Ukrajini, je ekonomsko- in socialnopolitična agenda Unije v kratkoročnem obdobju osredotočena na zmanjšanje negativnega učinka energetskih šokov na ranljiva gospodinjstva in podjetja, v srednjeročnem obdobju pa na nadaljnja prizadevanja za uresničitev zelenega in digitalnega prehoda, podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, zaščito makroekonomske stabilnosti ter povečanje odpornosti. Močan poudarek je tudi na povečanju konkurenčnosti in produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. februarja 2023 izdala sporočilo z naslovom „Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo“ (v nadaljnjem besedilu: industrijski načrt v okviru zelenega dogovora). Cilj industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora je spodbuditi konkurenčnost neto ničelne industrije Unije in podpreti hiter prehod na podnebno nevtralnost. Načrt dopolnjuje tekoča prizadevanja v okviru evropskega zelenega dogovora in REPowerEU. Njegov cilj je tudi ustvariti bolj spodbudno okolje za povečanje proizvodne zmogljivosti Unije za neto ničelne tehnologije in izdelke, ki so potrebni za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev Unije, ter zagotoviti dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov, primernim izkoriščanjem geoloških virov v državah članicah in čim večjim recikliranjem surovin. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih: predvidljivem in poenostavljenem regulativnem okolju, hitrejšem dostopu do financiranja, izboljšanju spretnosti ter odprti trgovini za odporne dobavne verige. Komisija je 16. marca 2023 objavila dodatno sporočilo z naslovom „Dolgoročna konkurenčnost EU: pogled v obdobje po letu 2030“, ki je sestavljeno na podlagi devetih dejavnikov, ki se medsebojno krepijo, in katerega cilj je oblikovati regulativni okvir, ki bo spodbujal rast. V njem so določene prednostne naloge politike, katerih cilj je dejavno zagotavljati strukturne izboljšave, dobro usmerjene naložbe in regulativne ukrepe za dolgoročno konkurenčnost Unije in njenih držav članic. Spodaj navedena priporočila pomagajo obravnavati te prednostne naloge.

| (5) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik se tudi v letu 2023 razvija v skladu z izvajanjem mehanizma. Za izpolnjevanje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra je še vedno bistveno, da se v celoti izvajajo načrti za okrevanje in odpornost, saj so v njih obravnavana vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v zadnjih letih, ali znaten del teh priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019, 2020 in 2022 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Cilj Uredbe (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba REPowerEU), ki je bila sprejeta 27. februarja 2023, je čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza ruskih fosilnih goriv. To bo prispevalo k energetski varnosti in diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo, hkrati pa povečalo uporabo energije iz obnovljivih virov, zmogljivosti za shranjevanje energije in energetsko učinkovitost. Uredba REPowerEU državam članicam omogoča, da v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo novo poglavje REPowerEU za financiranje ključnih reform in naložb, ki bodo pomagale doseči cilje REPowerEU. Te reforme in naložbe bodo prispevale tudi h krepitvi konkurenčnosti neto ničelne industrije Unije, kot je opredeljena v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora, ter obravnavale specifična priporočila za države v zvezi z energijo, izdana državam članicam v letu 2022 oziroma po potrebi v letu 2023. Uredba REPowerEU uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore, ki je na voljo državam članicam za financiranje novih reform in naložb, povezanih z energijo, v okviru njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (7) | Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. marca 2023 sprejela sporočilo s smernicami za fiskalno politiko za leto 2024 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 8. marca 2023). Njegov cilj je podpreti države članice pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter s tem okrepiti usklajevanje politik. Komisija je v njem spomnila, da bo splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast deaktivirana konec leta 2023. Pozvala je, naj se v obdobju 2023–2024 vodijo fiskalne politike, ki bodo zagotavljale srednjeročno vzdržnost dolga in trajnostno povečanje potencialne rasti, države članice pa, naj v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih za leto 2023 določijo, kako bodo njihovi fiskalni načrti zagotovili upoštevanje referenčne vrednosti v višini 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe ter na srednji rok verodostojno in nadaljnje zmanjševanje dolga ali ohranjanje preudarne ravni dolga. Komisija je države članice tudi pozvala, naj postopno odpravijo nacionalne fiskalne ukrepe, uvedene za zaščito gospodinjstev in podjetij pred šokom zaradi cen energije, ter pri tem začnejo z najmanj ciljno usmerjenimi. Navedla je, da bi morale države članice podporne ukrepe, če bi jih bilo treba ob vnovičnih pritiskih zaradi cen energije podaljšati, bolje ciljno usmeriti v ranljiva gospodinjstva in podjetja. Komisija je predlagala, da bi bila priporočila glede javnih financ kvantitativna in diferencirana. Nadalje bi bila skladno z njenim predlogom v sporočilu z dne 9. novembra 2022 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU priporočila glede javnih financ oblikovana na podlagi neto primarnih odhodkov. Priporočila je, naj vse države članice še naprej ščitijo nacionalno financirane naložbe in zagotavljajo učinkovito uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti v luči zelenega in digitalnega prehoda ter ciljev glede odpornosti. Komisija je navedla, da bo Svetu predlagala, naj spomladi 2024 na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2023 in v skladu z obstoječimi pravnimi določbami začne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na primanjkljaju.

| (8) | Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga ter spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. aprila 2023 predstavila zakonodajne predloge za izvedbo celovite reforme pravil Unije o ekonomskem upravljanju. Osrednji cilj predlogov je z reformami in naložbami okrepiti vzdržnost javnega dolga ter spodbujati trajnostno in vključujočo rast v vseh državah članicah. Komisija se v svojih predlogih zavzema za izboljšanje nacionalne odgovornosti, poenostavitev okvira in premik k večji srednjeročni osredotočenosti, v povezavi z učinkovitim in skladnejšim izvrševanjem. V skladu s sklepi Sveta z dne 14. marca 2023 o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU je cilj zakonodajno delo zaključiti še v letu 2023.

| (9) | Švedska je 28. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 4. maja 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Švedsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Švedska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni. |
| --- | --- |

(9)

Švedska je 28. maja 2021 v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost ob upoštevanju smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. Svet je 4. maja 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Švedsko (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, v katerem je navedeno, da je Švedska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, določene v Izvedbenem sklepu Sveta. Zadovoljiva izpolnitev temelji na predpostavki, da doseženi prehodni mejniki in cilji niso bili izničeni.

| (10) | Švedska je 28. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023 v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Švedske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Švedska je 28. aprila 2023 predložila nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023 v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2023 odraža tudi polletno poročanje Švedske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Švedsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Švedske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Švedskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Švedske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. maja 2023 objavila poročilo o državi za Švedsko za leto 2023. V njem je ocenila napredek Švedske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil za državo, ki jih je Svet sprejel med letoma 2019 in 2022, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Švedskem. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi z izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, pa tudi novi in nastajajoči izzivi. V njem je bil ocenjen tudi napredek Švedske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, spretnosti ter zmanjševanja revščine, pa tudi napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Švedsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti še vedno obstajajo ranljivosti, povezane z nepremičninskim trgom in visokim zasebnim dolgom. Cene nepremičnin so visoke in so se do nedavnega zviševale. Zvišanje cen stanovanjskih nepremičnin je bilo tesno povezano z naraščajočim zasebnim dolgom. V letu 2022 so se zaradi izrazitega zaostrovanja monetarnih pogojev in pogojev financiranja cene nepremičnin začele vidno zniževati, kar se je zdel začetek odpravljanja nakopičenih ranljivosti. Znatna precenjenost ostaja in cene naj bi se po pričakovanjih še naprej zniževale. Obseg prodaje v nepremičninskem sektorju se je v zadnjem času izrazito zmanjšal, posledično pa se je zmanjšalo tudi povpraševanje po novozgrajenih stanovanjih. Negativna gibanja so bila doslej omejena na gradbeni in nepremičninski sektor, ki po letih visoke rasti zdaj močno nazadujeta. Švedsko gospodarstvo kot celota naj bi se v letu 2023 skrčilo, spremembe monetarnih pogojev pa bodo vplivale na bilance stanja gospodinjstev in poslovnih nepremičninskih podjetij ter na njihovo zmožnost za potrošnjo in naložbe. Učinek višjih obrestnih mer na hipotekarna plačila je velik zaradi razširjenosti spremenljivih obrestnih mer in hipotek z zelo dolgim trajanjem. Vpliv spreminjajočih se pogojev na finančni sektor je omejen. Sektor je trden in beleži visoke stopnje dobička in tveganju prilagojene kapitalske količnike, ki verjetno služijo kot branik pred širjenjem težav nepremičninskega sektorja v širše gospodarstvo, čeprav je zelo izpostavljen spremembam v nepremičninskem sektorju. Napredek politike je bil omejen. Zlasti davčni sistem še naprej daje prednost lastništvu stanovanj z nizko periodično obdavčitvijo premoženja in spodbuja nakupe stanovanj, ki se financirajo z dolgom, z znatno davčno olajšavo za plačila hipotekarnih obresti. Poleg tega je bila reforma neučinkovitega trga najemniških stanovanj omejena. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Švedsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023. Ugotovila je, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti še vedno obstajajo ranljivosti, povezane z nepremičninskim trgom in visokim zasebnim dolgom. Cene nepremičnin so visoke in so se do nedavnega zviševale. Zvišanje cen stanovanjskih nepremičnin je bilo tesno povezano z naraščajočim zasebnim dolgom. V letu 2022 so se zaradi izrazitega zaostrovanja monetarnih pogojev in pogojev financiranja cene nepremičnin začele vidno zniževati, kar se je zdel začetek odpravljanja nakopičenih ranljivosti. Znatna precenjenost ostaja in cene naj bi se po pričakovanjih še naprej zniževale. Obseg prodaje v nepremičninskem sektorju se je v zadnjem času izrazito zmanjšal, posledično pa se je zmanjšalo tudi povpraševanje po novozgrajenih stanovanjih. Negativna gibanja so bila doslej omejena na gradbeni in nepremičninski sektor, ki po letih visoke rasti zdaj močno nazadujeta. Švedsko gospodarstvo kot celota naj bi se v letu 2023 skrčilo, spremembe monetarnih pogojev pa bodo vplivale na bilance stanja gospodinjstev in poslovnih nepremičninskih podjetij ter na njihovo zmožnost za potrošnjo in naložbe. Učinek višjih obrestnih mer na hipotekarna plačila je velik zaradi razširjenosti spremenljivih obrestnih mer in hipotek z zelo dolgim trajanjem. Vpliv spreminjajočih se pogojev na finančni sektor je omejen. Sektor je trden in beleži visoke stopnje dobička in tveganju prilagojene kapitalske količnike, ki verjetno služijo kot branik pred širjenjem težav nepremičninskega sektorja v širše gospodarstvo, čeprav je zelo izpostavljen spremembam v nepremičninskem sektorju. Napredek politike je bil omejen. Zlasti davčni sistem še naprej daje prednost lastništvu stanovanj z nizko periodično obdavčitvijo premoženja in spodbuja nakupe stanovanj, ki se financirajo z dolgom, z znatno davčno olajšavo za plačila hipotekarnih obresti. Poleg tega je bila reforma neučinkovitega trga najemniških stanovanj omejena.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država na Švedskem izboljšal, in sicer je z uravnoteženega proračunskega položaja v letu 2021 prešel na presežek v višini 0,7 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 36,5 % BDP konec leta 2021 padel na 33,0 % konec leta 2022. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država na Švedskem izboljšal, in sicer je z uravnoteženega proračunskega položaja v letu 2021 prešel na presežek v višini 0,7 % v letu 2022, dolg sektorja država pa je s 36,5 % BDP konec leta 2021 padel na 33,0 % konec leta 2022.

| (14) | Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali zmanjšanje davka na energijo za dizelsko gorivo in bencin, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali izravnavo stroškov električne energije za gospodinjstva. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 0,2 % BDP (7). Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,2 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 2,0 % v letu 2021 na 1,1 % BDP v letu 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Leta 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki zmanjšujejo prihodke, vključevali zmanjšanje davka na energijo za dizelsko gorivo in bencin, medtem ko so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali izravnavo stroškov električne energije za gospodinjstva. Komisija ocenjuje neto proračunske stroške navedenih ukrepov v letu 2022 na 0,2 % BDP (7). Na saldo sektorja država so vplivali tudi proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki so v letu 2022 ocenjeni na 0,2 % BDP. Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 2,0 % v letu 2021 na 1,1 % BDP v letu 2022.

| (15) | Svet je 18. junija 2021 priporočil (8), da Švedska v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah. |
| --- | --- |

(15)

Svet je 18. junija 2021 priporočil (8), da Švedska v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, tudi zahvaljujoč spodbudi, ki jo zagotavlja mehanizem, in vztraja pri nacionalno financiranih naložbah.

| (16) | Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (9) v letu 2022 restriktivna in je znašala + 0,4 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Švedska še naprej podpirala okrevanje, med drugim z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,2 % BDP (v letu 2021 so prav tako znašali 0,2 % BDP). Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (10). Švedska je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,8 odstotne točke. Švedska je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(16)

Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (9) v letu 2022 restriktivna in je znašala + 0,4 % BDP, kar je bilo ustrezno glede na visoko inflacijo. Skladno s priporočilom Sveta je Švedska še naprej podpirala okrevanje, med drugim z naložbami, financiranimi iz mehanizma. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 0,2 % BDP (v letu 2021 so prav tako znašali 0,2 % BDP). Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (10). Švedska je zato ohranila nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,8 odstotne točke. Švedska je zato zadostno nadzorovala rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.

| (17) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2023, je za leto 2023 previden, zatem pa skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada napoveduje, da se bo realni BDP v letu 2023 zmanjšal za 1,0 %, v letu 2024 pa znova zrasel za 1,2 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bo realni BDP v letu 2023 zmanjšal za 0,5 %, v letu 2024 pa povečal za 1,1 %, predvsem ker so novejši podatki in naložbe zunaj gradbeništva v napovedi Komisije nekoliko manj dinamični. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2023, je za leto 2023 previden, zatem pa skladen s spomladansko napovedjo Komisije 2023. Vlada napoveduje, da se bo realni BDP v letu 2023 zmanjšal za 1,0 %, v letu 2024 pa znova zrasel za 1,2 %. Za primerjavo: spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bo realni BDP v letu 2023 zmanjšal za 0,5 %, v letu 2024 pa povečal za 1,1 %, predvsem ker so novejši podatki in naložbe zunaj gradbeništva v napovedi Komisije nekoliko manj dinamični.

| (18) | Vlada v konvergenčnem programu za leto 2023 pričakuje, da se bo presežek sektorja država iz leta 2022 v letu 2023 poslabšal v primanjkljaj v višini 0,4 % BDP. Poslabšanje v letu 2023 odraža predvsem šibkejše gospodarstvo in slabšanje financ v sektorju lokalne uprave. Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 33,0 % konec leta 2022 na 31,0 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 0,9 % BDP. To je višje od napovedanega primanjkljaja v konvergenčnem programu za leto 2023, predvsem zaradi dejstva, da Komisija pričakuje večjo javno porabo, ki je med drugim posledica višje vmesne potrošnje in socialnih transferjev v naravi ter višjih odhodkov za obresti. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 31,4 % BDP konec leta 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada v konvergenčnem programu za leto 2023 pričakuje, da se bo presežek sektorja država iz leta 2022 v letu 2023 poslabšal v primanjkljaj v višini 0,4 % BDP. Poslabšanje v letu 2023 odraža predvsem šibkejše gospodarstvo in slabšanje financ v sektorju lokalne uprave. Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 33,0 % konec leta 2022 na 31,0 % konec leta 2023. V spomladanski napovedi Komisije 2023 je za leto 2023 predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 0,9 % BDP. To je višje od napovedanega primanjkljaja v konvergenčnem programu za leto 2023, predvsem zaradi dejstva, da Komisija pričakuje večjo javno porabo, ki je med drugim posledica višje vmesne potrošnje in socialnih transferjev v naravi ter višjih odhodkov za obresti. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 31,4 % BDP konec leta 2023.

| (19) | Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Vključujejo ukrepe, podaljšane od leta 2022 (zlasti znižanje davka na energijo za bencin in dizelsko gorivo), in nove ukrepe, kot je nadomestilo za stroške električne energije za gospodinjstva, podjetja in organizacije. Stroški navedenih ukrepov se večinoma izravnajo s prihodki od pristojbin za prenos in v manjši meri z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije. Ob upoštevanju navedenih prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,1 % BDP (11). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja ter ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (12), v spomladanski napovedi Komisije 2023 dejansko ocenjen na 0,0 % BDP v letu 2023 (v skladu z letom 2022). Proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi v letu 2023 ostali na splošno stabilni. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 1,1 % BDP. |
| --- | --- |

(19)

Pričakuje se, da bodo na saldo sektorja država v letu 2023 še naprej vplivali ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije. Vključujejo ukrepe, podaljšane od leta 2022 (zlasti znižanje davka na energijo za bencin in dizelsko gorivo), in nove ukrepe, kot je nadomestilo za stroške električne energije za gospodinjstva, podjetja in organizacije. Stroški navedenih ukrepov se večinoma izravnajo s prihodki od pristojbin za prenos in v manjši meri z davki na nepričakovane dobičke dobaviteljev energije. Ob upoštevanju navedenih prihodkov naj bi glede na spomladansko napoved Komisije 2023 neto proračunski stroški podpornih ukrepov v letu 2023 znašali 0,1 % BDP (11). Zdi se, da večina ukrepov v letu 2023 ni usmerjena v najranljivejša gospodinjstva ali podjetja ter ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. Zato je znesek ciljno usmerjenih podpornih ukrepov, ki ga je treba upoštevati pri oceni skladnosti s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022 (12), v spomladanski napovedi Komisije 2023 dejansko ocenjen na 0,0 % BDP v letu 2023 (v skladu z letom 2022). Proračunski stroški zagotavljanja začasne zaščite za razseljene osebe iz Ukrajine naj bi v letu 2023 ostali na splošno stabilni. Pričakuje se tudi, da bo saldo sektorja država v letu 2023 izkoristil postopno odpravo začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19, ki so bili ocenjeni na 1,1 % BDP.

| (20) | V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Švedski priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (13), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Švedska bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Švedski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije. |
| --- | --- |

(20)

V svojem priporočilu je Svet 12. julija 2022 Švedski priporočil, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike (13), ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Švedska bi morala biti pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Švedski je bilo priporočeno tudi, naj razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma in drugih sredstev Unije.

| (21) | V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 pretežno nevtralna (– 0,1 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi restriktivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (+ 0,4 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini – 0,2 % BDP. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,3 % BDP, večinoma nevtralen učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke (14). Zato Švedska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, nacionalno financirane naložbe pa naj se ne bi ohranile. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so naložbe v podnebni prehod industrije in širitev širokopasovnih povezav, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev EU. |
| --- | --- |

(21)

V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 pretežno nevtralna (– 0,1 % BDP) ob visoki inflaciji. To sledi restriktivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (+ 0,4 % BDP). Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini – 0,2 % BDP. Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov je torej v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,3 % BDP, večinoma nevtralen učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke (14). Zato Švedska načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, nacionalno financirane naložbe pa naj se ne bi ohranile. Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost, kot so naložbe v podnebni prehod industrije in širitev širokopasovnih povezav, ki se financirajo iz mehanizma in drugih sredstev EU.

| (22) | Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 povečal na 0,6 % BDP. Povečanje v letu 2024 je predvsem posledica upada gospodarske rasti. Glede na konvergenčni program za leto 2023 se pričakuje, da bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 ostal nespremenjen in znašal 31,0 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP. To je na splošno v skladu s predvidenim primanjkljajem iz konvergenčnega programa za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 30,7 % BDP konec leta 2024. |
| --- | --- |

(22)

Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 povečal na 0,6 % BDP. Povečanje v letu 2024 je predvsem posledica upada gospodarske rasti. Glede na konvergenčni program za leto 2023 se pričakuje, da bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 ostal nespremenjen in znašal 31,0 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP. To je na splošno v skladu s predvidenim primanjkljajem iz konvergenčnega programa za leto 2023. Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 30,7 % BDP konec leta 2024.

| (23) | V konvergenčnem programu za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 (15). Komisija ocenjuje, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,1 % BDP, enako kot v letu 2023. Te ocene temeljijo na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Zdi se, da energetski podporni ukrepi, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, niso ciljno usmerjeni v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Ne ohranjajo cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(23)

V konvergenčnem programu za leto 2023 je predvideno postopno opuščanje večine energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 (15). Komisija ocenjuje, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,1 % BDP, enako kot v letu 2023. Te ocene temeljijo na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale. Zdi se, da energetski podporni ukrepi, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, niso ciljno usmerjeni v ranljiva gospodinjstva ali podjetja. Ne ohranjajo cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti.

| (24) | V konvergenčnem programu za leto 2023 namerava Švedska v letih 2023 in 2024 doseči srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni proračunski saldo v višini – 1,0 % BDP, ter ga v preostalem programskem obdobju ohraniti. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 naj bi strukturni saldo dosegel presežek v višini 0,1 % BDP v letu 2023 in 0,7 % BDP v letu 2024, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. |
| --- | --- |

(24)

V konvergenčnem programu za leto 2023 namerava Švedska v letih 2023 in 2024 doseči srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni proračunski saldo v višini – 1,0 % BDP, ter ga v preostalem programskem obdobju ohraniti. Glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2023 naj bi strukturni saldo dosegel presežek v višini 0,1 % BDP v letu 2023 in 0,7 % BDP v letu 2024, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem.

| (25) | Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 1,1 %. |
| --- | --- |

(25)

Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 1,1 %.

| (26) | Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale s 4,7 % BDP v letu 2023 na 5,2 % BDP v letu 2024. Višje naložbe odražajo višje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Konvergenčni program za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, kot so povišane starostne omejitve v pokojninskem sistemu, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti. |
| --- | --- |

(26)

Glede na konvergenčni program za leto 2023 naj bi se javne naložbe povečale s 4,7 % BDP v letu 2023 na 5,2 % BDP v letu 2024. Višje naložbe odražajo višje nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki jih financira Unija, in sicer prek mehanizma. Konvergenčni program za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, kot so povišane starostne omejitve v pokojninskem sistemu, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k vzdržnosti javnih financ ter trajnostni in vključujoči rasti.

| (27) | V konvergenčnem programu za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država spremenil v presežek v višini 0,2 % BDP v letu 2025 in v višini 1,4 % do leta 2026. Saldo sektorja država naj bi torej v programskem obdobju dosegel ustrezno referenčno vrednost iz Pogodbe. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 31,0 % konec leta 2024 na 27,7 % do konca leta 2026. |
| --- | --- |

(27)

V konvergenčnem programu za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2026. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država spremenil v presežek v višini 0,2 % BDP v letu 2025 in v višini 1,4 % do leta 2026. Saldo sektorja država naj bi torej v programskem obdobju dosegel ustrezno referenčno vrednost iz Pogodbe. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal z 31,0 % konec leta 2024 na 27,7 % do konca leta 2026.

| (28) | Visok zasebni dolg in kljub nekaterim nedavnim popravkom še vedno precenjene cene nepremičnin pomenijo makroekonomska neravnotežja, za katera še vedno obstaja tveganje neurejenega odpravljanja. Ljudje, ki prvič iščejo nepremičnino na stanovanjskem trgu, si še vedno težko privoščijo stanovanja, medtem ko trg najemniških stanovanj ponuja le malo alternativ in potrebuje reformo za skrajšanje čakalnih seznamov in spodbujanje gradnje najemniških stanovanj. Švedska je sprejela omejene ukrepe politike za odpravo neravnotežij, pri čemer se je osredotočila na makrobonitetne politike in ukrepe na strani ponudbe, namenjene poenostavitvi postopkov za izdajo gradbenih dovoljenj in subvencioniranju gradnje najemnih stanovanj. |
| --- | --- |

(28)

Visok zasebni dolg in kljub nekaterim nedavnim popravkom še vedno precenjene cene nepremičnin pomenijo makroekonomska neravnotežja, za katera še vedno obstaja tveganje neurejenega odpravljanja. Ljudje, ki prvič iščejo nepremičnino na stanovanjskem trgu, si še vedno težko privoščijo stanovanja, medtem ko trg najemniških stanovanj ponuja le malo alternativ in potrebuje reformo za skrajšanje čakalnih seznamov in spodbujanje gradnje najemniških stanovanj. Švedska je sprejela omejene ukrepe politike za odpravo neravnotežij, pri čemer se je osredotočila na makrobonitetne politike in ukrepe na strani ponudbe, namenjene poenostavitvi postopkov za izdajo gradbenih dovoljenj in subvencioniranju gradnje najemnih stanovanj.

| (29) | Skupna davčna obremenitev nepremičnin ostaja razmeroma nizka zaradi velikodušnih davčnih olajšav za plačila hipotekarnih obresti in nizkih periodičnih davkov na nepremičnine. Učinek sprememb politike na odplačevanje hipotek po obdavčitvi je težko oceniti zaradi pomanjkanja podatkov o sredstvih in obveznostih posameznih gospodinjstev. Razpoložljivost takih podatkov bi lahko povečala učinkovitost pri oblikovanju politike, po možnosti zmanjšala ovire za vstop na trg stanovanjskih nepremičnin in enakomerneje porazdelila stanovanjska bremena med prebivalstvom. Regulirane najemnine, nižje od tržnih, na najemniškem trgu koristijo omejeni skupini gospodinjstev. Med regulirano najemnino, nižjo od tržne, ter potrebami ali dohodkom gospodinjstev ni povezave. Zato obstajajo dolgi čakalni seznami, zlasti za bolj iskana najemna stanovanja, stopnja prostih stanovanj pa je z mednarodnega vidika zelo nizka. Učinkovitost bi se povečala, če bi se najemnine bolj ravnale po tržnih cenah in bi bilo to dopolnjeno s pomočjo pri najemnini na podlagi dohodka in neto premoženja. |
| --- | --- |

(29)

Skupna davčna obremenitev nepremičnin ostaja razmeroma nizka zaradi velikodušnih davčnih olajšav za plačila hipotekarnih obresti in nizkih periodičnih davkov na nepremičnine. Učinek sprememb politike na odplačevanje hipotek po obdavčitvi je težko oceniti zaradi pomanjkanja podatkov o sredstvih in obveznostih posameznih gospodinjstev. Razpoložljivost takih podatkov bi lahko povečala učinkovitost pri oblikovanju politike, po možnosti zmanjšala ovire za vstop na trg stanovanjskih nepremičnin in enakomerneje porazdelila stanovanjska bremena med prebivalstvom. Regulirane najemnine, nižje od tržnih, na najemniškem trgu koristijo omejeni skupini gospodinjstev. Med regulirano najemnino, nižjo od tržne, ter potrebami ali dohodkom gospodinjstev ni povezave. Zato obstajajo dolgi čakalni seznami, zlasti za bolj iskana najemna stanovanja, stopnja prostih stanovanj pa je z mednarodnega vidika zelo nizka. Učinkovitost bi se povečala, če bi se najemnine bolj ravnale po tržnih cenah in bi bilo to dopolnjeno s pomočjo pri najemnini na podlagi dohodka in neto premoženja.

| (30) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Čeprav je bil švedski načrt za okrevanje in odpornost sprejet šele leta 2022, se zdaj izvaja. Kljub počasnemu začetku se na splošno dobro izvaja, na tej stopnji pa se zdi, da so tveganja nečrpanja sredstev omejena glede na relativno nizka dodeljena finančna sredstva iz načrta za okrevanje in odpornost. Operativne ureditve med Komisijo in Švedsko so bile sprejete maja 2023. Švedska naj bi v drugi polovici leta 2023 predložila svoj prvi zahtevek za plačilo, v katerem bosta združena dva obroka. Priprave poglavja REPowerEU in dodatka zaradi rahlega zmanjšanja nepovratne podpore še potekajo. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Švedske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Čeprav je bil švedski načrt za okrevanje in odpornost sprejet šele leta 2022, se zdaj izvaja. Kljub počasnemu začetku se na splošno dobro izvaja, na tej stopnji pa se zdi, da so tveganja nečrpanja sredstev omejena glede na relativno nizka dodeljena finančna sredstva iz načrta za okrevanje in odpornost. Operativne ureditve med Komisijo in Švedsko so bile sprejete maja 2023. Švedska naj bi v drugi polovici leta 2023 predložila svoj prvi zahtevek za plačilo, v katerem bosta združena dva obroka. Priprave poglavja REPowerEU in dodatka zaradi rahlega zmanjšanja nepovratne podpore še potekajo. Hitra vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Švedske na področju energije in zelenega prehoda. Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (31) | Komisija je vse programske dokumente Švedske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Švedskem. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je vse programske dokumente Švedske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022. Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Švedskem.

| (32) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Švedska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z (i) neenakimi možnostmi za izobraževanje učencev iz prikrajšanih socialno-ekonomskih in migrantskih okolij; (ii) potrebo po boljšem vključevanju prikrajšanih skupin na trg dela; in (iii) potrebo po zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv. |
| --- | --- |

(32)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike, se Švedska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z (i) neenakimi možnostmi za izobraževanje učencev iz prikrajšanih socialno-ekonomskih in migrantskih okolij; (ii) potrebo po boljšem vključevanju prikrajšanih skupin na trg dela; in (iii) potrebo po zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv.

| (33) | Čeprav je Švedska na splošno uspešna pri doseganju rezultatov izobraževanja, v švedskem izobraževalnem sistemu še vedno obstajajo neenakosti. Učenci iz prikrajšanih socialno-ekonomskih in migrantskih okolij imajo omejene možnosti za izobraževanje, vključno z razvojem potrebnih spretnosti za iskanje zaposlitve. Neenakosti v izobraževanju se povečujejo in so pogosto povezane s pomanjkanjem priložnosti za učence z migrantskim ozadjem, da izberejo šolo, ki jo želijo, kar še posebej velja za tiste, ki so na Švedsko prišli pred kratkim. Razlike v praksah ocenjevanja med šolami lahko dodatno negativno vplivajo na rezultate izobraževanja. Težava še vedno ostaja pomanjkanje usposobljenih učiteljev in je najbolj pereča pri učiteljih na področju izobraževanja otrok s posebnimi potrebam, učiteljih predmetov v obveznih šolah in učiteljih poklicnega izobraževanja v srednjih šolah. Izboljšati bi bilo mogoče organizacijo in upravljanje izobraževalnega sistema, vključno s postopkom vpisa in sistemom ocenjevanja ter poklicnega napredovanja učiteljev. |
| --- | --- |

(33)

Čeprav je Švedska na splošno uspešna pri doseganju rezultatov izobraževanja, v švedskem izobraževalnem sistemu še vedno obstajajo neenakosti. Učenci iz prikrajšanih socialno-ekonomskih in migrantskih okolij imajo omejene možnosti za izobraževanje, vključno z razvojem potrebnih spretnosti za iskanje zaposlitve. Neenakosti v izobraževanju se povečujejo in so pogosto povezane s pomanjkanjem priložnosti za učence z migrantskim ozadjem, da izberejo šolo, ki jo želijo, kar še posebej velja za tiste, ki so na Švedsko prišli pred kratkim. Razlike v praksah ocenjevanja med šolami lahko dodatno negativno vplivajo na rezultate izobraževanja. Težava še vedno ostaja pomanjkanje usposobljenih učiteljev in je najbolj pereča pri učiteljih na področju izobraževanja otrok s posebnimi potrebam, učiteljih predmetov v obveznih šolah in učiteljih poklicnega izobraževanja v srednjih šolah. Izboljšati bi bilo mogoče organizacijo in upravljanje izobraževalnega sistema, vključno s postopkom vpisa in sistemom ocenjevanja ter poklicnega napredovanja učiteljev.

| (34) | Švedska se še naprej sooča z izzivi pri vključevanju oseb iz prikrajšanih in migrantskih okolij na trg dela ter pri zmanjševanju preostalih vrzeli v spretnostih. Razlike v stopnji izobrazbe med osebami, rojenimi zunaj Unije, in osebami, rojenimi v Uniji, so vse večje, predvsem zaradi povečanega deleža oseb, rojenih v Uniji, s terciarno izobrazbo. Delež oseb, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, se povečuje, zlasti med učenci, rojenimi zunaj Unije. Okrepiti bi bilo treba udeležbo v učnih dejavnostih, da bi ljudem iz prikrajšanih skupin pomagali razviti spretnosti, ki so pomembne za trg dela, in povečali njihove možnosti za iskanje zaposlitve. |
| --- | --- |

(34)

Švedska se še naprej sooča z izzivi pri vključevanju oseb iz prikrajšanih in migrantskih okolij na trg dela ter pri zmanjševanju preostalih vrzeli v spretnostih. Razlike v stopnji izobrazbe med osebami, rojenimi zunaj Unije, in osebami, rojenimi v Uniji, so vse večje, predvsem zaradi povečanega deleža oseb, rojenih v Uniji, s terciarno izobrazbo. Delež oseb, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, se povečuje, zlasti med učenci, rojenimi zunaj Unije. Okrepiti bi bilo treba udeležbo v učnih dejavnostih, da bi ljudem iz prikrajšanih skupin pomagali razviti spretnosti, ki so pomembne za trg dela, in povečali njihove možnosti za iskanje zaposlitve.

| (35) | Potrebna so dodatna prizadevanja, da bi Švedska dosegla svoj nacionalni cilj neto ničelnih emisij ogljika do leta 2045. Čeprav je Švedska še vedno med državami članicami z največjimi deleži obnovljivih virov energije v končni porabi energije, lahko omejitve zmogljivosti elektroenergetskega omrežja in omejitve pri prenosu v prihodnosti pomenijo ovire za nadaljnje uvajanje obnovljivih virov energije. Leta 2022 so te omejitve prispevale k zvišanju cen energije za industrijo in gospodinjstva ter omejile širitev gospodarske dejavnosti na oddaljenih geografskih lokacijah. Povečanje zmogljivosti elektroenergetskega omrežja je ključnega pomena, saj se pričakuje, da se bo končna poraba električne energije na Švedskem do leta 2045 podvojila na 300 TWh zaradi povečanih potreb industrije in prometa po elektrifikaciji. Vendar pri gradnji in krepitvi elektroenergetskega omrežja prihaja do zamud zaradi dolgotrajnih postopkov izdaje dovoljenj. Poleg tega so postopki za uvajanje obnovljivih virov energije na Švedskem, zlasti projektov vetrne energije na kopnem, med najdaljšimi upravnimi postopki v Uniji. Vlada je začela preiskavo o poenostavitvi presoje okoljskih dovoljenj v okviru švedskega okoljskega zakonika. Potrebni so tudi konkretni ukrepi politike za pospešitev upravnih postopkov za širitev elektroenergetskega omrežja in uvajanje obnovljivih virov energije, na primer z omejevanjem števila organov, vključenih v te postopke, in vzporednim izvajanjem postopkov. Zmanjšanje porabe energije s povečanjem energetske učinkovitosti je bistveno tudi za zmanjšanje emisij ogljika in stroškov energije za gospodinjstva in podjetja. Kar zadeva energetsko učinkovitost, obstaja tveganje, da Švedska ne bo dosegla svojega nacionalnega cilja, tj. da se učinkovitost porabe energije leta 2030 v primerjavi z letom 2005 poveča za 50 %, če se bo trend porabe energije med letoma 2005 in 2020 nadaljeval. Ker je poraba primarne energije leta 2021 znašala 43,8 Mtoe, je Švedska še vedno med državami članicami z največjo porabo energije na prebivalca. Poraba zemeljskega plina na Švedskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 37 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja. Švedska bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(35)

Potrebna so dodatna prizadevanja, da bi Švedska dosegla svoj nacionalni cilj neto ničelnih emisij ogljika do leta 2045. Čeprav je Švedska še vedno med državami članicami z največjimi deleži obnovljivih virov energije v končni porabi energije, lahko omejitve zmogljivosti elektroenergetskega omrežja in omejitve pri prenosu v prihodnosti pomenijo ovire za nadaljnje uvajanje obnovljivih virov energije. Leta 2022 so te omejitve prispevale k zvišanju cen energije za industrijo in gospodinjstva ter omejile širitev gospodarske dejavnosti na oddaljenih geografskih lokacijah. Povečanje zmogljivosti elektroenergetskega omrežja je ključnega pomena, saj se pričakuje, da se bo končna poraba električne energije na Švedskem do leta 2045 podvojila na 300 TWh zaradi povečanih potreb industrije in prometa po elektrifikaciji. Vendar pri gradnji in krepitvi elektroenergetskega omrežja prihaja do zamud zaradi dolgotrajnih postopkov izdaje dovoljenj. Poleg tega so postopki za uvajanje obnovljivih virov energije na Švedskem, zlasti projektov vetrne energije na kopnem, med najdaljšimi upravnimi postopki v Uniji. Vlada je začela preiskavo o poenostavitvi presoje okoljskih dovoljenj v okviru švedskega okoljskega zakonika. Potrebni so tudi konkretni ukrepi politike za pospešitev upravnih postopkov za širitev elektroenergetskega omrežja in uvajanje obnovljivih virov energije, na primer z omejevanjem števila organov, vključenih v te postopke, in vzporednim izvajanjem postopkov. Zmanjšanje porabe energije s povečanjem energetske učinkovitosti je bistveno tudi za zmanjšanje emisij ogljika in stroškov energije za gospodinjstva in podjetja. Kar zadeva energetsko učinkovitost, obstaja tveganje, da Švedska ne bo dosegla svojega nacionalnega cilja, tj. da se učinkovitost porabe energije leta 2030 v primerjavi z letom 2005 poveča za 50 %, če se bo trend porabe energije med letoma 2005 in 2020 nadaljeval. Ker je poraba primarne energije leta 2021 znašala 43,8 Mtoe, je Švedska še vedno med državami članicami z največjo porabo energije na prebivalca. Poraba zemeljskega plina na Švedskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 37 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja. Švedska bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (16).

| (36) | Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, namestitvijo in vzdrževanjem ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Pomanjkanje delovne sile se je na Švedskem v zadnjih letih povečalo; leta 2022 se je poročalo o pomanjkanju za 16 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod. |
| --- | --- |

(36)

Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, vključno s proizvodnjo, namestitvijo in vzdrževanjem ničelnih tehnologij, ustvarja ozka grla pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo. Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile. Da bi se sprostila neizkoriščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel. Pomanjkanje delovne sile se je na Švedskem v zadnjih letih povečalo; leta 2022 se je poročalo o pomanjkanju za 16 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanja za zeleni prehod.

| (37) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (17) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(37)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (17) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (38) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z visokim zasebnim dolgom in visokimi cenami stanovanj – |
| --- | --- |

(38)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda Komisije in njene ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2023 in konvergenčni program za leto 2023. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1. Politike iz priporočila 1 prispevajo k obravnavanju ranljivosti, povezanih z visokim zasebnim dolgom in visokimi cenami stanovanj –

PRIPOROČA, da Švedska v letih 2023 in 2024 ukrepa tako, da:

1.

ob ohranjanju trdnega fiskalnega položaja v letu 2024 vztraja pri nacionalno financiranih javnih naložbah ter zagotovi učinkovito črpanje nepovratnih sredstev iz mehanizma in drugih sredstev Unije, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda;

v obdobju po letu 2024 še naprej izvaja naložbe in reforme, ki spodbujajo večjo trajnostno rast, in ohranja preudaren srednjeročni fiskalni položaj;

zmanjša tveganja, povezana z visoko zadolženostjo gospodinjstev in neravnovesji na trgu stanovanjskih nepremičnin, z zmanjšanjem davčne olajšave za plačila hipotekarnih obresti in/ali s povišanjem periodičnih davkov na nepremičnine, hkrati pa vzpostavi ustrezna orodja za boljšo oceno politike in ciljno usmerjenost; spodbuja naložbe v gradnjo stanovanjskih objektov, da se ublaži najnujnejše pomanjkanje, zlasti z odpravo strukturnih ovir za gradnjo in zagotavljanjem ponudbe zazidljivih zemljišč; izboljša učinkovitost trga stanovanjskih nepremičnin, vključno z uvedbo reform na trgu najemniških stanovanj;

2.

nadaljuje dosledno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter hitro dokonča poglavje REPowerEU, da bi se lahko čim prej začelo izvajati; nadaljuje hitro izvajanje programov kohezijske politike ob tesnem dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost;

3.

izboljša rezultate izobraževanja za učence iz prikrajšanih socialno-ekonomskih in migrantskih okolij z zagotavljanjem enakih možnosti dostopa do šolskega sistema in z reševanjem vprašanja pomanjkanja usposobljenih učiteljev; razvija spretnosti prikrajšanih skupin, zlasti oseb iz migrantskih okolij, s prilagoditvijo virov in metod njihovim potrebam, da bi se lažje vključevali na trg dela;

4.

zmanjša odvisnost od fosilnih goriv s pospeševanjem uvajanja obnovljivih virov energije, vključno z razširitvijo in nadgradnjo omrežij za prenos energije, uvedbo reform za poenostavitev in pospešitev upravnih postopkov in postopkov za izdajo dovoljenj, izboljšanjem energetske učinkovitosti ter okrepitvijo prizadevanj politike za zagotavljanje in pridobivanje spretnosti in kompetenc, potrebnih za zeleni prehod.

V Bruslju, 14. julija 2023

Za Svet

predsednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 180, 23.5.2023, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  ST 7772/2022 INIT; ST 7772/2022 ADD 1.

6

(7)  Bruto proračunski stroški energetskih podpornih ukrepov so leta 2022 znašali skoraj 0,5 % BDP, od operaterja prenosnega sistema Svenska Kraftnät pa so bili prejeti znatni prihodki za izravnavo.

7

Svenska Kraftnät

(8)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 131).

8

(9)  Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast. Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.

9

(10)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 221).

12

(13)  Glede na spomladansko napoved Komisije 2023 je potencialna rast BDP Švedske, ki se uporablja za merjenje fiskalne naravnanosti, srednjeročno (10-letno povprečno) nominalno ocenjena na 7,7 %.

13

(14)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

14

(15)  Znižanje davka na energijo za dizelsko gorivo in bencin naj bi ostalo v veljavi od leta 2023 do leta 2025.

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

16

(17)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

17

---