# Europeiska unionens L 181/18 m

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 181 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 47 årgången18 maj 2004 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 181

Svensk utgåva

Lagstiftning

47 årgången18 maj 2004

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 986/2004 av den 17 maj 2004 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 987/2004 av den 17 maj 2004 om utfärdande av importlicenser för ris med ursprung i stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) för ansökningar som inlämnats under de första fem arbetsdagarna i maj 2004 enligt förordning (EG) nr 638/2003 | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 988/2004 av den 17 maj 2004 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av okouméplywood med ursprung i Folkrepubliken Kina | 5 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 986/2004 av den 17 maj 2004 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EG) nr 987/2004 av den 17 maj 2004 om utfärdande av importlicenser för ris med ursprung i stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) för ansökningar som inlämnats under de första fem arbetsdagarna i maj 2004 enligt förordning (EG) nr 638/2003

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 988/2004 av den 17 maj 2004 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av okouméplywood med ursprung i Folkrepubliken Kina

5

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets gemensamma ståndpunkt 2004/493/GUSP av den 17 maj 2004 om ändring av gemensam ståndpunkt 2002/400/GUSP om tillfälligt mottagande i Europeiska unionens medlemsstater av vissa palestinier | 24 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets gemensamma ståndpunkt 2004/493/GUSP av den 17 maj 2004 om ändring av gemensam ståndpunkt 2002/400/GUSP om tillfälligt mottagande i Europeiska unionens medlemsstater av vissa palestinier

24

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens beslut 2004/387/EG av den 28 april 2004 – Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004 om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC)
  (EUT L 144 av den 30.4.2004) | 25 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens beslut 2004/387/EG av den 28 april 2004 – Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004 om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC)
  (EUT L 144 av den 30.4.2004)

(EUT L 144 av den 30.4.2004)

25

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 18.5.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 986/2004

av den 17 maj 2004

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 maj 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 maj 2004.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 17 maj 2004 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredje land (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 111,0 |
| 204 | 64,3 |
| 212 | 89,5 |
| 999 | 88,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 106,9 |
| 096 | 79,8 |
| 999 | 93,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 104,7 |
| 204 | 54,4 |
| 999 | 79,6 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 052 | 37,0 |
| 204 | 44,8 |
| 220 | 48,1 |
| 388 | 57,9 |
| 400 | 38,0 |
| 624 | 59,8 |
| 999 | 47,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 74,3 |
| 528 | 55,6 |
| 999 | 65,0 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 81,4 |
| 400 | 137,6 |
| 404 | 107,3 |
| 508 | 57,5 |
| 512 | 71,7 |
| 524 | 83,4 |
| 528 | 64,6 |
| 720 | 82,9 |
| 804 | 105,7 |
| 999 | 88,0 |

(euro/100 kg)

KN-nr

Kod för tredje land (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

111,0

204

64,3

212

89,5

999

88,3

0707 00 05

052

106,9

096

79,8

999

93,4

0709 90 70

052

104,7

204

54,4

999

79,6

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

052

37,0

204

44,8

220

48,1

388

57,9

400

38,0

624

59,8

999

47,6

0805 50 10

388

74,3

528

55,6

999

65,0

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

81,4

400

137,6

404

107,3

508

57,5

512

71,7

524

83,4

528

64,6

720

82,9

804

105,7

999

88,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EGT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 18.5.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 987/2004

av den 17 maj 2004

om utfärdande av importlicenser för ris med ursprung i stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) för ansökningar som inlämnats under de första fem arbetsdagarna i maj 2004 enligt förordning (EG) nr 638/2003

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2286/2002 av den 10 december 2002 om ordningar för jordbruksprodukter och varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter med ursprung i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och om upphävande av förordning (EG) nr 1706/98 (1),

med beaktande av rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) (2),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 638/2003 av den 9 april 2003 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2286/2002 och rådets beslut 2001/822/EG vad beträffar ordningen för import av ris med ursprung i stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) (3), särskilt artikel 17.2 i denna, och

av följande skäl:

| | |
| --- | --- |

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För de ansökningar om importlicenser för ris som lämnas in under de första fem arbetsdagarna i maj 2004 enligt förordning (EG) nr 638/2003 och anmäls till kommissionen gäller att importlicenserna skall utfärdas för de kvantiteter för vilka ansökningar ingivits med en nedsättning, vid behov, enligt de procentsatser som fastställs i bilagan.

2.   De överförda kvantiterna för den följande delkvoten fastställs i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 maj 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 maj 2004.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk

---

(1)  EGT L 348, 21.12.2002, s. 5.

1

(2)  EGT L 314, 30.11.2001, s. 1.

2

(3)  EUT L 93, 10.4.2003, s. 3.

3

---

BILAGA

Nedsättningskoefficienter som skall tillämpas för begärda kvantiteter för uppdelningen i maj 2004 och överförda kvantiteter för den följande delkvoten

| Ursprung/Produkt | Nedsättning i procent | Överförda kvantitet för kompletterande delen i september 2004 (ton) |
| --- | --- | --- |
| Nederländska Antillerna och Aruba | Minst utvecklade ULT | Nederländska Antillerna, Aruba och minst utvecklade ULT | Minst utvecklade ULT |
| ULT (artikel 10.1 a och b i förordning (EG) nr 638/2003)






  — | KN-nr 1006 |

Ursprung/Produkt

Nedsättning i procent

Överförda kvantitet för kompletterande delen i september 2004 (ton)

Nederländska Antillerna och Aruba

Minst utvecklade ULT

Nederländska Antillerna, Aruba och minst utvecklade ULT

Minst utvecklade ULT

ULT (artikel 10.1 a och b i förordning (EG) nr 638/2003)

—

KN-nr 1006

49,9996

—

—

6 667

| Ursprung/Produkt | Nedsättning i procent | Överförda kvantitet för kompletterande delen i september 2004 (ton) |
| --- | --- | --- |
| AVS (artikel 3.1 i förordning (EG) nr 638/2003)






  — | KN-nr 1006 10 21–1006 10 98, 1006 20 samt 1006 30 |

Ursprung/Produkt

Nedsättning i procent

Överförda kvantitet för kompletterande delen i september 2004 (ton)

AVS (artikel 3.1 i förordning (EG) nr 638/2003)

—

KN-nr 1006 10 21–1006 10 98, 1006 20 samt 1006 30

87,9798

—

AVS (artikel 5.1 i förordning (EG) nr 638/2003)

| — | KN-nr 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

KN-nr 1006 40 00

90,9079

—

---

| 18.5.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 988/2004

av den 17 maj 2004

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av okouméplywood med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (2), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   INLEDANDE

| (1) | Den 19 augusti 2003 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av okouméplywood med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(1)

Den 19 augusti 2003 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av okouméplywood med ursprung i Kina.

| (2) | Antidumpningsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 7 juli 2003 av European Federation of the Plywood Industry (FEIC) (nedan kallad ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens produktion av okouméplywood. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpningsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 7 juli 2003 av European Federation of the Plywood Industry (FEIC) (nedan kallad ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens produktion av okouméplywood. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

2.   PARTER SOM BERÖRS AV FÖRFARANDET

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i Kina, importörer och handlare samt deras intresseorganisationer, leverantörer och användare som den visste var berörda, företrädare för det berörda exportlandet och de klagande gemenskapstillverkarna om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av förfarandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i Kina, importörer och handlare samt deras intresseorganisationer, leverantörer och användare som den visste var berörda, företrädare för det berörda exportlandet och de klagande gemenskapstillverkarna om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av förfarandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Med anledning av det stora antal kinesiska exporterande tillverkare som förtecknades i klagomålet och det stora antalet tillverkare av den likadana produkten i gemenskapen angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställandet av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Med anledning av det stora antal kinesiska exporterande tillverkare som förtecknades i klagomålet och det stora antalet tillverkare av den likadana produkten i gemenskapen angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställandet av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (5) | För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades alla exporterande tillverkare och gemenskapstillverkare att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 juli 2002– 30 juni 2003) som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(5)

För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades alla exporterande tillverkare och gemenskapstillverkare att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 juli 2002– 30 juni 2003) som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (6) | Efter att ha granskat de uppgifter som lämnats av de exporterande tillverkarna och på grund av de få svaren på urvalsfrågorna beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(6)

Efter att ha granskat de uppgifter som lämnats av de exporterande tillverkarna och på grund av de få svaren på urvalsfrågorna beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

| (7) | När det gäller gemenskapstillverkarna gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa volym, tillverkad och såld av gemenskapsindustrin, som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av de svar som inkom från gemenskapstillverkarna valde kommissionen ut fem företag i tre medlemsstater. Urvalet gjordes mot bakgrund av såväl tillverkning som försäljningsvolym. Det urval som gjordes på grundval av dessa kriterier är också representativt när det gäller geografisk täckning. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller gemenskapstillverkarna gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa volym, tillverkad och såld av gemenskapsindustrin, som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av de svar som inkom från gemenskapstillverkarna valde kommissionen ut fem företag i tre medlemsstater. Urvalet gjordes mot bakgrund av såväl tillverkning som försäljningsvolym. Det urval som gjordes på grundval av dessa kriterier är också representativt när det gäller geografisk täckning.

| (8) | För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande tillverkare som såvitt känt var berörda. Ansökningar om marknadsekonomisk status, eller om individuell behandling i den händelse det i samband med undersökningen fastställs att villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status inte är uppfyllda, inkom från åtta exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(8)

För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande tillverkare som såvitt känt var berörda. Ansökningar om marknadsekonomisk status, eller om individuell behandling i den händelse det i samband med undersökningen fastställs att villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status inte är uppfyllda, inkom från åtta exporterande tillverkare.

| (9) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Svar inom från sex kinesiska exporterande tillverkare, de fem gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet och en tillverkare i det jämförbara landet, dvs. Marocko. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Svar inom från sex kinesiska exporterande tillverkare, de fem gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet och en tillverkare i det jämförbara landet, dvs. Marocko.

| (10) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav följande skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Tillverkare i gemenskapen







  — | Indústrias Jomar – Madeiras e Derivados SA, Portugal |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav följande skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Tillverkare i gemenskapen

—

Indústrias Jomar – Madeiras e Derivados SA, Portugal

| — | Joubert SAS, Frankrike |
| --- | --- |

—

Joubert SAS, Frankrike

| — | Plysorol SAS, Frankrike |
| --- | --- |

—

Plysorol SAS, Frankrike

| — | Reni Ettore spa., Italien |
| --- | --- |

—

Reni Ettore spa., Italien

| — | Schauman Wood SA, Frankrike |
| --- | --- |

—

Schauman Wood SA, Frankrike

| b) | Exporterande tillverkare i Kina







  — | Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.

| — | Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.

| — | Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd.

| — | Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.

| c) | Tillverkare i det jämförbara landet |
| --- | --- |

c)

Tillverkare i det jämförbara landet

| (11) | Med hänsyn till behovet av att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status utfördes kontrollbesök på platsen för att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, dvs. Marocko, hos följande företag:






  — | CEMA Bois de l’Atlas, Casablanca, Marocko |
| --- | --- | --- |

(11)

Med hänsyn till behovet av att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status utfördes kontrollbesök på platsen för att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, dvs. Marocko, hos följande företag:

—

CEMA Bois de l’Atlas, Casablanca, Marocko

3.   UNDERSÖKNINGSPERIODEN

| (12) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2002 till och med den 30 juni 2003 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 1999 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2002 till och med den 30 juni 2003 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 1999 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   ALLMÄNT

| (13) | Kryssfaner (plywood) är en träbaserad panel som har både god mekanisk styrka och lätt vikt. Den består av skivor (skikt) av träfaner som limmas samman. Den är uppbyggd av ett ojämnt antal korslagda skikt. Fiberriktningen i de yttre skikten är vanligtvis parallell med skivans längdriktning Denna uppbyggnad garanterar kryssfaneren styrka och stabilitet. |
| --- | --- |

(13)

Kryssfaner (plywood) är en träbaserad panel som har både god mekanisk styrka och lätt vikt. Den består av skivor (skikt) av träfaner som limmas samman. Den är uppbyggd av ett ojämnt antal korslagda skikt. Fiberriktningen i de yttre skikten är vanligtvis parallell med skivans längdriktning Denna uppbyggnad garanterar kryssfaneren styrka och stabilitet.

| (14) | Kryssfanér kan tillverkas av olika träslag. De träslag som främst används för tillverkning av europeisk kryssfaner är bok, björk, gran, poppel och okoumé. |
| --- | --- |

(14)

Kryssfanér kan tillverkas av olika träslag. De träslag som främst används för tillverkning av europeisk kryssfaner är bok, björk, gran, poppel och okoumé.

| (15) | Okouméträ utvinns endast i Gabon, Ekvatorialguinea och Kamerun och måste därför importeras av såväl europeiska som kinesiska kryssfanertillverkare. Okoumé ger kryssfaneren en utmärkt, slät ytkvalitet och även goda mekaniska egenskaper, främst beroende på att den saknar kvist. Okouméplywood har därför specifika drag när det gäller utseende och mekaniska egenskaper vilket innebär att produkten kan särskiljas från andra typer av kryssfaner. |
| --- | --- |

(15)

Okouméträ utvinns endast i Gabon, Ekvatorialguinea och Kamerun och måste därför importeras av såväl europeiska som kinesiska kryssfanertillverkare. Okoumé ger kryssfaneren en utmärkt, slät ytkvalitet och även goda mekaniska egenskaper, främst beroende på att den saknar kvist. Okouméplywood har därför specifika drag när det gäller utseende och mekaniska egenskaper vilket innebär att produkten kan särskiljas från andra typer av kryssfaner.

| (16) | Okouméplywood har en lång rad slutanvändningsområden. Den används inom byggnadsindustrin i trähus- och byggnadssnickerier för boasering, fönsterluckor, socklar och balustrader utomhus samt strandpromenadpaneler. Den används även i mera dekorativa syften inom bl.a. vägtransport (t.ex. i bilar, bussar, husvagnar och campingbilar), sjötransport (lustjakter), möbelindustri och till dörrar. |
| --- | --- |

(16)

Okouméplywood har en lång rad slutanvändningsområden. Den används inom byggnadsindustrin i trähus- och byggnadssnickerier för boasering, fönsterluckor, socklar och balustrader utomhus samt strandpromenadpaneler. Den används även i mera dekorativa syften inom bl.a. vägtransport (t.ex. i bilar, bussar, husvagnar och campingbilar), sjötransport (lustjakter), möbelindustri och till dörrar.

| (17) | Det finns två typer av okouméplywood, nämligen kryssfanér som är gjord av enbart okoumé (”hel okoumé”) och kryssfanér med minst en av de yttre sidorna belagd med okoumé (”belagd okoumé”) medan resten utgörs av annat träslag. Båda typerna av okouméplywood har till det yttre samma utseende. Trots skillnader i mekaniska egenskaper har alla samma grundläggande fysiska särdrag och används i stort sett för samma ändamål. |
| --- | --- |

(17)

Det finns två typer av okouméplywood, nämligen kryssfanér som är gjord av enbart okoumé (”hel okoumé”) och kryssfanér med minst en av de yttre sidorna belagd med okoumé (”belagd okoumé”) medan resten utgörs av annat träslag. Båda typerna av okouméplywood har till det yttre samma utseende. Trots skillnader i mekaniska egenskaper har alla samma grundläggande fysiska särdrag och används i stort sett för samma ändamål.

2.   DEN BERÖRDA PRODUKTEN

| (18) | Den berörda produkten är kryssfanér bestående enbart av träskikt som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm, med minst ett yttre skikt av okoumé, med ursprung i Kina, och den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 4412 13 10. Denna definition täcker såväl hel som belagd okoumé enligt definitionen ovan. |
| --- | --- |

(18)

Den berörda produkten är kryssfanér bestående enbart av träskikt som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm, med minst ett yttre skikt av okoumé, med ursprung i Kina, och den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 4412 13 10. Denna definition täcker såväl hel som belagd okoumé enligt definitionen ovan.

| (19) | I samband med kontrollbesöket framkom det att ett företag exporterade foliebelagd okouméplywood till gemenskapen under undersökningsperioden. Denna produkt utgörs av belagd okoumé (med lager av annat träslag inuti) som är överdragen med en folie av plast. Det ansågs att denna produkt inte motsvarade den berörda produkten, eftersom den inte enbart bestod av träskikt och inte till det yttre har samma utseende som övrig okouméplywood. Den har således inte samma fysiska och tekniska egenskaper. Följaktligen omfattas den inte av det nu aktuella förfarandet. |
| --- | --- |

(19)

I samband med kontrollbesöket framkom det att ett företag exporterade foliebelagd okouméplywood till gemenskapen under undersökningsperioden. Denna produkt utgörs av belagd okoumé (med lager av annat träslag inuti) som är överdragen med en folie av plast. Det ansågs att denna produkt inte motsvarade den berörda produkten, eftersom den inte enbart bestod av träskikt och inte till det yttre har samma utseende som övrig okouméplywood. Den har således inte samma fysiska och tekniska egenskaper. Följaktligen omfattas den inte av det nu aktuella förfarandet.

3.   LIKADAN PRODUKT

| (20) | Det konstaterades att den berörda produkten och den okouméplywood som tillverkades i Kina och såldes på hemmamarknaden, den produkt som tillverkades och såldes på hemmamarknaden i det jämförbara landet (Marocko) och den produkt som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin i gemenskapen hade i stort sett samma fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Det konstaterades att den berörda produkten och den okouméplywood som tillverkades i Kina och såldes på hemmamarknaden, den produkt som tillverkades och såldes på hemmamarknaden i det jämförbara landet (Marocko) och den produkt som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin i gemenskapen hade i stort sett samma fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   MARKNADSEKONOMISK STATUS

| (21) | I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen skall normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel när det gäller tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen skall normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel när det gäller tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (22) | De kriterier som de sökande företagen måste visa att de uppfyller är för enkelhetens skull i korthet följande:






  1. | Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas utifrån de förutsättningar som råder på marknaden utan något större statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(22)

De kriterier som de sökande företagen måste visa att de uppfyller är för enkelhetens skull i korthet följande:

1.

Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas utifrån de förutsättningar som råder på marknaden utan något större statligt inflytande.

| 2. | Det sker en oberoende revision av räkenskaperna i överensstämmelse med internationella revisionsnormer, och räkenskaperna tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Det sker en oberoende revision av räkenskaperna i överensstämmelse med internationella revisionsnormer, och räkenskaperna tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (23) | Åtta exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in ansökningsblanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status. |
| --- | --- |

(23)

Åtta exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in ansökningsblanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status.

| (24) | Ansökan från ett företag (företag nr 2 i tabellen nedan) avslogs på grundval av en inledande genomgång av den ifyllda blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status, vilken visade att inte alla kriterierna var uppfyllda. Ansökan från ett annat företag (företag nr 4 i tabellen nedan) avslogs, eftersom företaget drog tillbaka sitt erbjudande om samarbete innan kontrollbesöket hade ägt rum. Därför var det inte möjligt att kontrollera huruvida företaget uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Ansökan från ett företag (företag nr 2 i tabellen nedan) avslogs på grundval av en inledande genomgång av den ifyllda blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status, vilken visade att inte alla kriterierna var uppfyllda. Ansökan från ett annat företag (företag nr 4 i tabellen nedan) avslogs, eftersom företaget drog tillbaka sitt erbjudande om samarbete innan kontrollbesöket hade ägt rum. Därför var det inte möjligt att kontrollera huruvida företaget uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (25) | När det gäller de sex övriga företagen inhämtade kommissionen och kontrollerade på plats hos dessa företag samtliga uppgifter som lämnats i blanketterna för ansökan om marknadsekonomisk status och som ansågs nödvändiga. |
| --- | --- |

(25)

När det gäller de sex övriga företagen inhämtade kommissionen och kontrollerade på plats hos dessa företag samtliga uppgifter som lämnats i blanketterna för ansökan om marknadsekonomisk status och som ansågs nödvändiga.

| (26) | Undersökningen visade att fyra av de sex ovan nämnda företagen uppfyllde alla de uppställda kriterierna och dessa beviljades därför marknadsekonomisk status. De fyra exporterande tillverkare i Kina som beviljades marknadsekonomisk status är följande:






  — | Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(26)

Undersökningen visade att fyra av de sex ovan nämnda företagen uppfyllde alla de uppställda kriterierna och dessa beviljades därför marknadsekonomisk status. De fyra exporterande tillverkare i Kina som beviljades marknadsekonomisk status är följande:

—

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.

| — | Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.

| — | Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd.

| — | Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.

| (27) | De övriga två ansökningarna måste avslås. Nedanstående tabell innehåller en sammanfattning av vad som fastställts för de fyra företag som inte beviljades marknadsekonomisk status när det gäller de fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.










  Företag | Kriterier |
| --- | --- | --- |
| Artikel 2.7 c första strecksatsen | Artikel 2.7 c andra strecksatsen | Artikel 2.7 c tredje strecksatsen | Artikel 2.7 c fjärde strecksatsen | Artikel 2.7 c femte strecksatsen |
| 1 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt |
| 2 | Ej uppfyllt | | | | |
| 3 | Bristande samarbete |
| 4 | Bristande samarbete |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret från samarbetsvilliga kinesiska exportörer. |

(27)

De övriga två ansökningarna måste avslås. Nedanstående tabell innehåller en sammanfattning av vad som fastställts för de fyra företag som inte beviljades marknadsekonomisk status när det gäller de fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

Företag

Kriterier

Artikel 2.7 c första strecksatsen

Artikel 2.7 c andra strecksatsen

Artikel 2.7 c tredje strecksatsen

Artikel 2.7 c fjärde strecksatsen

Artikel 2.7 c femte strecksatsen

1

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

2

Ej uppfyllt

3

Bristande samarbete

4

Bristande samarbete

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret från samarbetsvilliga kinesiska exportörer.

| (28) | De berörda företagen gavs tillfälle att lämna synpunkter om ovanstående slutsatser. Två företag hävdade att avgörandet var felaktigt och att de borde beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(28)

De berörda företagen gavs tillfälle att lämna synpunkter om ovanstående slutsatser. Två företag hävdade att avgörandet var felaktigt och att de borde beviljas marknadsekonomisk status.

| (29) | När det gäller det första kriteriet hävdade företag nr 1 att det, i motsats till kommissionens slutsatser, var tydligt varifrån det inbetalda kapitalet hade kommit och att försäljningen på hemmamarknaden skedde till marknadspriser. Företaget var emellertid inte i stånd att lämna ytterligare bevisning som gjorde att kommissionens slutsatser kunde avfärdas. När det gäller försäljningen på hemmamarknaden kunde det konstateras att företagets prissättning inte stämde överens med de marknadsekonomiska principerna, eftersom okouméplywood av högre kvalitet såldes till samma pris som ordinär kryssfanér. Därför tillbakavisades dessa båda påståenden. |
| --- | --- |

(29)

När det gäller det första kriteriet hävdade företag nr 1 att det, i motsats till kommissionens slutsatser, var tydligt varifrån det inbetalda kapitalet hade kommit och att försäljningen på hemmamarknaden skedde till marknadspriser. Företaget var emellertid inte i stånd att lämna ytterligare bevisning som gjorde att kommissionens slutsatser kunde avfärdas. När det gäller försäljningen på hemmamarknaden kunde det konstateras att företagets prissättning inte stämde överens med de marknadsekonomiska principerna, eftersom okouméplywood av högre kvalitet såldes till samma pris som ordinär kryssfanér. Därför tillbakavisades dessa båda påståenden.

| (30) | Samma företag hävdade att det gjordes en oberoende revision av dess räkenskaper och att detta skedde i överensstämmelse med internationella normer. I samband med kontrollbesöket framkom det emellertid att revisorerna inte hade lämnat de kommentarer som krävs enligt internationella normer (främst att det utan närmare förklaring förekom olika balansräkningar för samma år och att nästan allt inbetalt kapital gått förlorat utan att det föranledde några kommentarer). Eftersom dessa problem innebar att tillförlitligheten hos räkenskaperna i allvarlig grad ifrågasattes, kunde revisionen av dessa inte anses ha skett i överensstämmelse med internationella normer. Därför avvisades även detta krav. |
| --- | --- |

(30)

Samma företag hävdade att det gjordes en oberoende revision av dess räkenskaper och att detta skedde i överensstämmelse med internationella normer. I samband med kontrollbesöket framkom det emellertid att revisorerna inte hade lämnat de kommentarer som krävs enligt internationella normer (främst att det utan närmare förklaring förekom olika balansräkningar för samma år och att nästan allt inbetalt kapital gått förlorat utan att det föranledde några kommentarer). Eftersom dessa problem innebar att tillförlitligheten hos räkenskaperna i allvarlig grad ifrågasattes, kunde revisionen av dessa inte anses ha skett i överensstämmelse med internationella normer. Därför avvisades även detta krav.

| (31) | Företag nr 1 hävdade också att det inte förekom något statligt inflytande eller några snedvridningar från det icke-marknadsekonomiska systemet. Avgifterna för rätten till markanvändning, som skulle betalas till de lokala myndigheterna, förblev emellertid obetalda under flera år utan att det gavs någon förklaring. Inflytande från de statliga eller lokala myndigheternas sida kan därför inte uteslutas och företaget har inte kunnat styrka att det inte står under statligt inflytande. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(31)

Företag nr 1 hävdade också att det inte förekom något statligt inflytande eller några snedvridningar från det icke-marknadsekonomiska systemet. Avgifterna för rätten till markanvändning, som skulle betalas till de lokala myndigheterna, förblev emellertid obetalda under flera år utan att det gavs någon förklaring. Inflytande från de statliga eller lokala myndigheternas sida kan därför inte uteslutas och företaget har inte kunnat styrka att det inte står under statligt inflytande. Påståendet avvisades därför.

| (32) | Företag nr 1 hävdade slutligen att det åtnjöt rättssäkerhet och stabila villkor som garanterades genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden. I samband med kontrollbesöket framkom det emellertid att förlusterna under ett visst räkenskapsår var större än kapitalet. Det kunde därför konstateras att även om företaget teoretiskt sett omfattades av konkurslagarna, tillämpades de inte i praktiken, eftersom ett konkursförfarande i så fall skulle ha inletts mot företaget. Det är värt att notera att revisorerna inte heller lämnade några kommentarer i det avseendet. Företaget lyckades således inte styrka att det bedriver sin verksamhet enligt lagar som garanterar rättssäkerheten. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(32)

Företag nr 1 hävdade slutligen att det åtnjöt rättssäkerhet och stabila villkor som garanterades genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden. I samband med kontrollbesöket framkom det emellertid att förlusterna under ett visst räkenskapsår var större än kapitalet. Det kunde därför konstateras att även om företaget teoretiskt sett omfattades av konkurslagarna, tillämpades de inte i praktiken, eftersom ett konkursförfarande i så fall skulle ha inletts mot företaget. Det är värt att notera att revisorerna inte heller lämnade några kommentarer i det avseendet. Företaget lyckades således inte styrka att det bedriver sin verksamhet enligt lagar som garanterar rättssäkerheten. Därför avvisades detta påstående.

| (33) | Företag nr 3 gjorde gällande att det hade visat samarbetsvilja gentemot kommissionen. Detta företag hade två närstående företag som tillverkade den berörda produkten och exporterade den till gemenskapen under undersökningsperioden. Inget av dessa båda företag gav sig emellertid till känna inom de tidsfrister som angavs i medelandet om inledande av förfarandet. De betraktades därför som icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(33)

Företag nr 3 gjorde gällande att det hade visat samarbetsvilja gentemot kommissionen. Detta företag hade två närstående företag som tillverkade den berörda produkten och exporterade den till gemenskapen under undersökningsperioden. Inget av dessa båda företag gav sig emellertid till känna inom de tidsfrister som angavs i medelandet om inledande av förfarandet. De betraktades därför som icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare.

| (34) | Kommissionen har som fast praxis att undersöka huruvida en grupp av närstående företag i sin helhet uppfyller villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status, vilket innebär att vart och ett av de närstående företag som tillverkar eller säljer den berörda produkten bör uppfylla de kriterier som krävs för att beviljas marknadsekonomisk status. Med hänsyn till att de närstående företagen i detta fall inte visade någon samarbetsvilja gick det inte att fastställa att gruppen i sin helhet uppfyllde kriterierna för att beviljas marknadsekonomisk status och därför kunde företag nr 3 inte beviljas denna status. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen har som fast praxis att undersöka huruvida en grupp av närstående företag i sin helhet uppfyller villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status, vilket innebär att vart och ett av de närstående företag som tillverkar eller säljer den berörda produkten bör uppfylla de kriterier som krävs för att beviljas marknadsekonomisk status. Med hänsyn till att de närstående företagen i detta fall inte visade någon samarbetsvilja gick det inte att fastställa att gruppen i sin helhet uppfyllde kriterierna för att beviljas marknadsekonomisk status och därför kunde företag nr 3 inte beviljas denna status.

| (35) | Gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter, men det gjordes inga invändningar. Samråd hölls med rådgivande kommittén som inte gjorde några invändningar mot kommissionens slutsatser. |
| --- | --- |

(35)

Gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter, men det gjordes inga invändningar. Samråd hölls med rådgivande kommittén som inte gjorde några invändningar mot kommissionens slutsatser.

2.   INDIVIDUELL BEHANDLING

| (36) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen skall det vid behov fastställas en landsomfattande tull för länder som omfattas av artikel 2.7 i grundförordningen, utom i de fall där företagen i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen kan visa att deras exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att den statliga inblandningen inte är av sådant slag att det är möjligt att kringgå åtgärderna om exportörerna tilldelas olika tullsatser. |
| --- | --- |

(36)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen skall det vid behov fastställas en landsomfattande tull för länder som omfattas av artikel 2.7 i grundförordningen, utom i de fall där företagen i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen kan visa att deras exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att den statliga inblandningen inte är av sådant slag att det är möjligt att kringgå åtgärderna om exportörerna tilldelas olika tullsatser.

| (37) | Förutom att de åtta exporterande tillverkarna ansökte om marknadsekonomisk status ansökte de även om individuell behandling i den händelse de inte skulle beviljas denna status. Inte något av de företag vilkas ansökningar om marknadsekonomisk status avslogs kunde emellertid beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(37)

Förutom att de åtta exporterande tillverkarna ansökte om marknadsekonomisk status ansökte de även om individuell behandling i den händelse de inte skulle beviljas denna status. Inte något av de företag vilkas ansökningar om marknadsekonomisk status avslogs kunde emellertid beviljas individuell behandling.

| (38) | De båda företag som inte visade samarbetsvilja kunde förvisso inte beviljas individuell behandling, eftersom det inte gick att kontrollera huruvida de uppfyllde kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(38)

De båda företag som inte visade samarbetsvilja kunde förvisso inte beviljas individuell behandling, eftersom det inte gick att kontrollera huruvida de uppfyllde kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen.

| (39) | Undersökningen på platsen visade att räkenskapshandlingarna och exportdokumenten rörande företag nr 1 var otillförlitliga och uppvisade allvarliga brister. Med hänsyn till det betydande mått av osäkerhet som omgav detta företag ansågs det praktiskt ogenomförbart att fastställa en individuell dumpningsmarginal. Om uppgifterna beträffande exportförsäljningen är otillförlitliga går det nämligen inte att beräkna någon individuell dumpningsmarginal, eftersom företagets uppgifter beträffande dess export inte kan användas. Eftersom företaget dessutom inte kunde lämna några garantier för att åtgärderna inte skulle komma att kringgås om exportören i fråga beviljades individuell marginal, skulle en individuell marginal inte vara befogad i detta fall. Därför beviljades företaget inte någon individuell behandling. |
| --- | --- |

(39)

Undersökningen på platsen visade att räkenskapshandlingarna och exportdokumenten rörande företag nr 1 var otillförlitliga och uppvisade allvarliga brister. Med hänsyn till det betydande mått av osäkerhet som omgav detta företag ansågs det praktiskt ogenomförbart att fastställa en individuell dumpningsmarginal. Om uppgifterna beträffande exportförsäljningen är otillförlitliga går det nämligen inte att beräkna någon individuell dumpningsmarginal, eftersom företagets uppgifter beträffande dess export inte kan användas. Eftersom företaget dessutom inte kunde lämna några garantier för att åtgärderna inte skulle komma att kringgås om exportören i fråga beviljades individuell marginal, skulle en individuell marginal inte vara befogad i detta fall. Därför beviljades företaget inte någon individuell behandling.

| (40) | Företag nr 2 till sist, som ägs av staten, kunde inte styrka att det statliga inflytandet inte skulle leda till att åtgärderna kringgicks om exportörerna tilldelades olika tullsatser. |
| --- | --- |

(40)

Företag nr 2 till sist, som ägs av staten, kunde inte styrka att det statliga inflytandet inte skulle leda till att åtgärderna kringgicks om exportörerna tilldelades olika tullsatser.

3.   NORMALVÄRDE

3.1   Fastställande av normalvärde för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status

| (41) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen till att börja med beträffande varje samarbetsvillig exporterande tillverkare huruvida företagets försäljning av okouméplywood på hemmamarknaden var representativ, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen utgjorde minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för export till gemenskapen. Undersökningen visade att försäljningen på hemmamarknaden endast var representativ när det gällde två av de fyra exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen till att börja med beträffande varje samarbetsvillig exporterande tillverkare huruvida företagets försäljning av okouméplywood på hemmamarknaden var representativ, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen utgjorde minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för export till gemenskapen. Undersökningen visade att försäljningen på hemmamarknaden endast var representativ när det gällde två av de fyra exporterande tillverkarna.

| (42) | Kommissionen identifierade därefter de typer av okouméplywood som såldes på hemmamarknaden av företag vilkas försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen identifierade därefter de typer av okouméplywood som såldes på hemmamarknaden av företag vilkas försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen.

| (43) | För varje typ som de exporterande tillverkarna sålde på sin hemmamarknad, och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ av okouméplywood som såldes på export till gemenskapen, fastställdes huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av okouméplywood ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolym av den jämförbara typen av okouméplywood som exporterades till gemenskapen. Beträffande ett av de båda företag vilkas försäljning på hemmamarknaden var representativ var det fyra produkttyper som uppfyllde detta villkor medan det beträffande det andra företaget konstaterades att inte någon av produkttyperna var representativ. |
| --- | --- |

(43)

För varje typ som de exporterande tillverkarna sålde på sin hemmamarknad, och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ av okouméplywood som såldes på export till gemenskapen, fastställdes huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av okouméplywood ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolym av den jämförbara typen av okouméplywood som exporterades till gemenskapen. Beträffande ett av de båda företag vilkas försäljning på hemmamarknaden var representativ var det fyra produkttyper som uppfyllde detta villkor medan det beträffande det andra företaget konstaterades att inte någon av produkttyperna var representativ.

| (44) | Kommissionen undersökte därefter, genom att fastställa hur stor andel av den lönsamma försäljningen av den berörda typen av okouméplywood som hade skett till oberoende kunder, huruvida försäljningen av de fyra produkttyper som identifieras ovan kunde anses ha ägt rum vid normal handel. I de fall där försäljningsvolymen för den typ av okouméplywood som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade tillverkningskostnaden utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen var detsamma som eller översteg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. I fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en viss typ av okouméplywood motsvarade högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen. Endast för en produkttyp kunde priserna på hemmamarknaden användas för att beräkna normalvärdet. När det gäller de tre övriga produkttyperna var mindre än 10 % av försäljningen på hemmamarknaden av dessa produkttyper lönsam under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen undersökte därefter, genom att fastställa hur stor andel av den lönsamma försäljningen av den berörda typen av okouméplywood som hade skett till oberoende kunder, huruvida försäljningen av de fyra produkttyper som identifieras ovan kunde anses ha ägt rum vid normal handel. I de fall där försäljningsvolymen för den typ av okouméplywood som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade tillverkningskostnaden utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen var detsamma som eller översteg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. I fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en viss typ av okouméplywood motsvarade högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen. Endast för en produkttyp kunde priserna på hemmamarknaden användas för att beräkna normalvärdet. När det gäller de tre övriga produkttyperna var mindre än 10 % av försäljningen på hemmamarknaden av dessa produkttyper lönsam under undersökningsperioden.

| (45) | I de fall där andelen lönsam försäljning av en viss typ utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle vara möjligt att fastställa normalvärdet på grundval av priset på hemmamarknaden. I de fall där priserna på hemmamarknaden för en produkttyp som sålts av en exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet måste en annan metod användas. Härvid använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

I de fall där andelen lönsam försäljning av en viss typ utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle vara möjligt att fastställa normalvärdet på grundval av priset på hemmamarknaden. I de fall där priserna på hemmamarknaden för en produkttyp som sålts av en exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet måste en annan metod användas. Härvid använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (46) | I enlighet med artikel 2.3. i grundförordningen konstruerades normalvärdet på grundval av varje exporterande tillverkares egna produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Kommissionen kunde använda försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för två företag vilkas försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten var representativ enligt definitionen i artikel 2.2 i grundförordningen. När det gäller vinstmarginalen användes, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen, vinsten vid normal handel för vart och ett av de båda företagen. |
| --- | --- |

(46)

I enlighet med artikel 2.3. i grundförordningen konstruerades normalvärdet på grundval av varje exporterande tillverkares egna produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Kommissionen kunde använda försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för två företag vilkas försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten var representativ enligt definitionen i artikel 2.2 i grundförordningen. När det gäller vinstmarginalen användes, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen, vinsten vid normal handel för vart och ett av de båda företagen.

| (47) | För de två företag som inte haft någon representativ försäljning på hemmamarknaden kunde, i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen, det vägda genomsnittet av de båda företagens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst användas. |
| --- | --- |

(47)

För de två företag som inte haft någon representativ försäljning på hemmamarknaden kunde, i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen, det vägda genomsnittet av de båda företagens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst användas.

| (48) | Beträffande ett av företagen kunde kommissionen inte med rimlig säkerhet fastställa att den kostnadsfördelning som uppgivits i frågeformuläret på ett rimligt sätt återspeglade kostnaderna i samband med tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten. Företaget gavs i samband med kontrollbesöket tillfälle att lämna synpunkter om detta, men det kunde inte ge någon förklaring till den bristande konsekvensen när det gäller kostnadsfördelningen. I enlighet med bestämmelserna i artikel 2.5 i grundförordningen gjordes kostnadsfördelningen för att fastställa tillverkningskostnaden därför på grundval av omsättningen. |
| --- | --- |

(48)

Beträffande ett av företagen kunde kommissionen inte med rimlig säkerhet fastställa att den kostnadsfördelning som uppgivits i frågeformuläret på ett rimligt sätt återspeglade kostnaderna i samband med tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten. Företaget gavs i samband med kontrollbesöket tillfälle att lämna synpunkter om detta, men det kunde inte ge någon förklaring till den bristande konsekvensen när det gäller kostnadsfördelningen. I enlighet med bestämmelserna i artikel 2.5 i grundförordningen gjordes kostnadsfördelningen för att fastställa tillverkningskostnaden därför på grundval av omsättningen.

| (49) | Ett företag köpte fanér av poppel från lokala producenter. Dessa producenter är inte registrerade som betalningsskyldiga för mervärdesskatt och betalar därför inte mervärdesskatt. Företaget i fråga drog emellertid av mervärdesskatt på 13 % från kostnaden för faneren. Det hävdades att detta skedde med mervärdesskattemyndigheternas goda minne. Då företaget emellertid inte kunde visa att det verkligen skedde återbetalning av mervärdesskatt, ansåg kommissionen att det påstådda avdraget för mervärdesskatt skulle avvisas, eftersom endast faktiska kostnader skulle beaktas. |
| --- | --- |

(49)

Ett företag köpte fanér av poppel från lokala producenter. Dessa producenter är inte registrerade som betalningsskyldiga för mervärdesskatt och betalar därför inte mervärdesskatt. Företaget i fråga drog emellertid av mervärdesskatt på 13 % från kostnaden för faneren. Det hävdades att detta skedde med mervärdesskattemyndigheternas goda minne. Då företaget emellertid inte kunde visa att det verkligen skedde återbetalning av mervärdesskatt, ansåg kommissionen att det påstådda avdraget för mervärdesskatt skulle avvisas, eftersom endast faktiska kostnader skulle beaktas.

| (50) | Ett företag föreslog att kommissionen borde beakta tillverkningskostnaderna under en längre period än undersökningsperioden. Företaget hävdade att de reella kostnader som uppkommit därigenom skulle återspeglas på ett bättre sätt, eftersom det gjordes vissa justeringar av räkenskaperna och tillverkningsvolymen var ringa. Eftersom företaget inte kunde lägga fram någon bevisning för dessa påstådda justeringar, använde kommissionen de uppgifter som företaget hade lämnat beträffande undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(50)

Ett företag föreslog att kommissionen borde beakta tillverkningskostnaderna under en längre period än undersökningsperioden. Företaget hävdade att de reella kostnader som uppkommit därigenom skulle återspeglas på ett bättre sätt, eftersom det gjordes vissa justeringar av räkenskaperna och tillverkningsvolymen var ringa. Eftersom företaget inte kunde lägga fram någon bevisning för dessa påstådda justeringar, använde kommissionen de uppgifter som företaget hade lämnat beträffande undersökningsperioden.

| (51) | Ett företag köpte fanér från ett närstående företag. Eftersom internpriserna vid dessa transaktioner inte på ett rimligt sätt återspeglade kostnaderna i samband med tillverkningen av denna fanér, måste de ersättas med priset vid transaktioner med icke-närstående företag, vilket fastställdes till det pris som företaget betalade i samband med transaktioner med icke-närstående företag. |
| --- | --- |

(51)

Ett företag köpte fanér från ett närstående företag. Eftersom internpriserna vid dessa transaktioner inte på ett rimligt sätt återspeglade kostnaderna i samband med tillverkningen av denna fanér, måste de ersättas med priset vid transaktioner med icke-närstående företag, vilket fastställdes till det pris som företaget betalade i samband med transaktioner med icke-närstående företag.

3.2   Fastställande av normalvärde för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status

3.2.1   Jämförbart land

| (52) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(52)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i det jämförbara landet.

| (53) | I meddelandet om inledande av detta förfarande avsåg man att välja Marocko som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi i syfte att fastställa normalvärdet för Kina och de berörda parterna uppmanades att lämna synpunkter om detta. Tre exporterande tillverkare motsatte sig detta val inom de fastställda tidsfristerna och föreslog Brasilien och Indonesien som jämförbara länder. |
| --- | --- |

(53)

I meddelandet om inledande av detta förfarande avsåg man att välja Marocko som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi i syfte att fastställa normalvärdet för Kina och de berörda parterna uppmanades att lämna synpunkter om detta. Tre exporterande tillverkare motsatte sig detta val inom de fastställda tidsfristerna och föreslog Brasilien och Indonesien som jämförbara länder.

| (54) | För att fastställa huruvida det var lämpligt att, såsom avsågs, välja Marocko som jämförbart land kontaktade kommissionen till att börja med alla kända tillverkare av okouméplywood utanför Europeiska gemenskapen och Kina, nämligen Marocko, Brasilien och Indonesien. Det var dock endast ett marockanskt företag som visade samarbetsvilja i samband med förfarandet och dess uppgifter kontrollerades. |
| --- | --- |

(54)

För att fastställa huruvida det var lämpligt att, såsom avsågs, välja Marocko som jämförbart land kontaktade kommissionen till att börja med alla kända tillverkare av okouméplywood utanför Europeiska gemenskapen och Kina, nämligen Marocko, Brasilien och Indonesien. Det var dock endast ett marockanskt företag som visade samarbetsvilja i samband med förfarandet och dess uppgifter kontrollerades.

| (55) | Undersökningen visade därefter att det kunde finnas tillverkare av okouméplywood även i andra länder, nämligen Malaysia och Turkiet. De kända tillverkarna i dessa länder kontaktades, och det var endast ett turkiskt företag som gick med på att samarbeta i samband med förfarandet. Med hänsyn till de föreskrivna tidsfristerna för preliminärt fastställande, att uppgifterna från den turkiska tillverkaren kom i ett sent skede och att analysen ännu inte är avslutad, beslutade kommissionen att använda Marocko som ett lämpligt jämförbart land vid det preliminära fastställandet. |
| --- | --- |

(55)

Undersökningen visade därefter att det kunde finnas tillverkare av okouméplywood även i andra länder, nämligen Malaysia och Turkiet. De kända tillverkarna i dessa länder kontaktades, och det var endast ett turkiskt företag som gick med på att samarbeta i samband med förfarandet. Med hänsyn till de föreskrivna tidsfristerna för preliminärt fastställande, att uppgifterna från den turkiska tillverkaren kom i ett sent skede och att analysen ännu inte är avslutad, beslutade kommissionen att använda Marocko som ett lämpligt jämförbart land vid det preliminära fastställandet.

| (56) | Tre exporterande tillverkare motsatte sig detta förslag då de menade att den marockanska tillverkarens kostnadsstruktur skiljde sig från de kinesiska tillverkarnas och att det saknades intern konkurrens på den marockanska marknaden. |
| --- | --- |

(56)

Tre exporterande tillverkare motsatte sig detta förslag då de menade att den marockanska tillverkarens kostnadsstruktur skiljde sig från de kinesiska tillverkarnas och att det saknades intern konkurrens på den marockanska marknaden.

| (57) | I detta avseende har undersökningen preliminärt bekräftat att det endast finns en marockansk tillverkare på den inhemska marknaden och att det förekommer höga tullar. Det ansågs emellertid att den marockanska tillverkarens försäljning var betydande och tillräckligt representativ i förhållande till den kinesiska exporten av den berörda produkten med ursprung i Kina till gemenskapen under undersökningsperioden. Vad som anförts ansågs därför inte tillräckligt för att förhindra kommissionen att beräkna ett skäligt preliminärt normalvärde som justerades med beaktande av tullen. Om det under undersökningen, på grundval av den pågående analysen av uppgifterna från det turkiska företaget, skulle visa sig att Turkiet är lämpligare som jämförbart land kommer dessa nya omständigheter att beaktas. |
| --- | --- |

(57)

I detta avseende har undersökningen preliminärt bekräftat att det endast finns en marockansk tillverkare på den inhemska marknaden och att det förekommer höga tullar. Det ansågs emellertid att den marockanska tillverkarens försäljning var betydande och tillräckligt representativ i förhållande till den kinesiska exporten av den berörda produkten med ursprung i Kina till gemenskapen under undersökningsperioden. Vad som anförts ansågs därför inte tillräckligt för att förhindra kommissionen att beräkna ett skäligt preliminärt normalvärde som justerades med beaktande av tullen. Om det under undersökningen, på grundval av den pågående analysen av uppgifterna från det turkiska företaget, skulle visa sig att Turkiet är lämpligare som jämförbart land kommer dessa nya omständigheter att beaktas.

3.2.2   Fastställande av normalvärde i det jämförbara landet

| (58) | I syfte att fastställa om försäljningen på den marockanska marknaden av produkter som är jämförbara med dem som såldes till gemenskapen av de kinesiska exporterande tillverkarna ägde rum vid normal handel, jämfördes de inhemska försäljningspriserna med den totala produktionskostnaden (dvs. tillverkningskostnaden jämte försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader). Eftersom merparten av de produkttyper som såldes på den inhemska marknaden såldes med förlust och den vägda genomsnittliga produktionskostnaden var högre än det vägda genomsnittliga försäljningspriset, måste normalvärdet konstrueras. |
| --- | --- |

(58)

I syfte att fastställa om försäljningen på den marockanska marknaden av produkter som är jämförbara med dem som såldes till gemenskapen av de kinesiska exporterande tillverkarna ägde rum vid normal handel, jämfördes de inhemska försäljningspriserna med den totala produktionskostnaden (dvs. tillverkningskostnaden jämte försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader). Eftersom merparten av de produkttyper som såldes på den inhemska marknaden såldes med förlust och den vägda genomsnittliga produktionskostnaden var högre än det vägda genomsnittliga försäljningspriset, måste normalvärdet konstrueras.

| (59) | I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet på grundval av tillverkarens egna produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Tillverkarens egna försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader kunde användas, eftersom den inhemska försäljningen av den likadana produkten var representativ. I fråga om vinsten beslutades det att med stöd av artikel 2.6 c i grundförordningen preliminärt använda en skälig vinstmarginal som återspeglade ett genomsnittligt företags samlade vinstmarginal. |
| --- | --- |

(59)

I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet på grundval av tillverkarens egna produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Tillverkarens egna försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader kunde användas, eftersom den inhemska försäljningen av den likadana produkten var representativ. I fråga om vinsten beslutades det att med stöd av artikel 2.6 c i grundförordningen preliminärt använda en skälig vinstmarginal som återspeglade ett genomsnittligt företags samlade vinstmarginal.

4.   EXPORTPRIS

| (60) | Exportpriserna för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av det pris som faktiskt betalades eller skulle betalats för produkten när den såldes till den första oberoende köparen för förbrukning i gemenskapen. |
| --- | --- |

(60)

Exportpriserna för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av det pris som faktiskt betalades eller skulle betalats för produkten när den såldes till den första oberoende köparen för förbrukning i gemenskapen.

| (61) | För de tillverkare som inte var samarbetsvilliga fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Exportpriserna beräknades således på grundval av det lägsta verifierade exportpris som tillämpades av samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling. |
| --- | --- |

(61)

För de tillverkare som inte var samarbetsvilliga fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Exportpriserna beräknades således på grundval av det lägsta verifierade exportpris som tillämpades av samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling.

5.   JÄMFÖRELSE

| (62) | För att en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset fritt fabrik och i samma handelsled skulle kunna göras togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar för olikheter som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes i tillämpliga och motiverade fall för transport-, försäkrings-, hanterings-, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner. |
| --- | --- |

(62)

För att en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset fritt fabrik och i samma handelsled skulle kunna göras togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar för olikheter som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes i tillämpliga och motiverade fall för transport-, försäkrings-, hanterings-, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner.

| (63) | Det konstaterades att ett företag ombesörjde hela sin exportförsäljning via en kinesisk handlare. Denne handlare ansvarade för kundkontakterna, inhämtandet av nya order, faktureringar till slutkonsumenterna och till och med, genom ett annat företag, utbetalning till tillverkaren av mervärdesskatteåterbetalningar till följd av export. I utbyte erhöll handlaren provision på försäljningen och rabatt vid köp av en viss mängd produkter. Det ansågs att rabatten endast kunde avse exportförsäljning. Den samlade rabatten fastställdes därför på grundval av exportomsättningen under undersökningsperioden och det belopp som motsvarade försäljningen i gemenskapen av den berörda produkten beaktades vid beräkningen av företagets exportpriser. |
| --- | --- |

(63)

Det konstaterades att ett företag ombesörjde hela sin exportförsäljning via en kinesisk handlare. Denne handlare ansvarade för kundkontakterna, inhämtandet av nya order, faktureringar till slutkonsumenterna och till och med, genom ett annat företag, utbetalning till tillverkaren av mervärdesskatteåterbetalningar till följd av export. I utbyte erhöll handlaren provision på försäljningen och rabatt vid köp av en viss mängd produkter. Det ansågs att rabatten endast kunde avse exportförsäljning. Den samlade rabatten fastställdes därför på grundval av exportomsättningen under undersökningsperioden och det belopp som motsvarade försäljningen i gemenskapen av den berörda produkten beaktades vid beräkningen av företagets exportpriser.

| (64) | När kinesiska företag exporterar den berörda produkten har de rätt till en mervärdesskatteåterbetalning på 13 % av omsättningen fob. Den mervärdesskatt som företagen skall ta upp i bokföringen är emellertid 17 % av omsättningen fob. Vid beräkningen av exportpriset gjordes därför en justering för att beakta denna skillnad på 4 %. |
| --- | --- |

(64)

När kinesiska företag exporterar den berörda produkten har de rätt till en mervärdesskatteåterbetalning på 13 % av omsättningen fob. Den mervärdesskatt som företagen skall ta upp i bokföringen är emellertid 17 % av omsättningen fob. Vid beräkningen av exportpriset gjordes därför en justering för att beakta denna skillnad på 4 %.

6.   DUMPNINGSMARGINAL

6.1   För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status

| (65) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna per produkttyp, som fastställts enligt ovan. |
| --- | --- |

(65)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna per produkttyp, som fastställts enligt ovan.

| (66) | De preliminära dumpningsmarginalerna utryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull uppgår till följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. | 23,9 % |
| Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. | 18,5 % |
| Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. | 12,0 % |
| Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. | 8,5 % |

(66)

De preliminära dumpningsmarginalerna utryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull uppgår till följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.

23,9 %

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.

18,5 %

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd.

12,0 %

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.

8,5 %

6.2   För alla andra exporterande tillverkare

| (67) | Vid beräkningen av den landsomfattande dumpningsmarginal som skulle gälla för alla andra exportörer i Kina, fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan tillgängliga uppgifter, huvudsakligen klagomålet, och de svar på frågeformuläret som inkommit från exportörerna i Kina. Jämförelsen visade att graden av samarbetsvilja var extremt låg (20 %). |
| --- | --- |

(67)

Vid beräkningen av den landsomfattande dumpningsmarginal som skulle gälla för alla andra exportörer i Kina, fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan tillgängliga uppgifter, huvudsakligen klagomålet, och de svar på frågeformuläret som inkommit från exportörerna i Kina. Jämförelsen visade att graden av samarbetsvilja var extremt låg (20 %).

| (68) | Dumpningsmarginalen beräknades genom en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet och det vägda genomsnittliga exportpris som beräknats på grundval av de tillgängliga uppgifter som beskrivits ovan under ”exportpris”. |
| --- | --- |

(68)

Dumpningsmarginalen beräknades genom en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet och det vägda genomsnittliga exportpris som beräknats på grundval av de tillgängliga uppgifter som beskrivits ovan under ”exportpris”.

| (69) | På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 48,5 % av priset cif vid gemenskapens gräns före tull. |
| --- | --- |

(69)

På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 48,5 % av priset cif vid gemenskapens gräns före tull.

D.   GEMENSKAPSINDUSTRIN

1.   TILLVERKNING I GEMENSKAPEN

| (70) | Det är känt att den berörda produkten inom gemenskapen tillverkas i Frankrike, Italien, Portugal, Grekland, Spanien och Tyskland, i enlighet med följande:






  — | Tio tillverkare på vilkas vägnar klagomålet ingavs. De fem som ingick i urvalet (nedan kallade ”de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet”) och som svarar för 57 % av gemenskapens produktion var även klagande. |
| --- | --- | --- |

(70)

Det är känt att den berörda produkten inom gemenskapen tillverkas i Frankrike, Italien, Portugal, Grekland, Spanien och Tyskland, i enlighet med följande:

—

Tio tillverkare på vilkas vägnar klagomålet ingavs. De fem som ingick i urvalet (nedan kallade ”de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet”) och som svarar för 57 % av gemenskapens produktion var även klagande.

| — | En tillverkare som stödde förfarandet och bidrog med vissa allmänna upplysningar. |
| --- | --- |

—

En tillverkare som stödde förfarandet och bidrog med vissa allmänna upplysningar.

| — | Andra gemenskapstillverkare som inte tillhörde de klagande företagen och som inte var samarbetsvilliga i förfarandet, men som inte heller motsatte sig det. |
| --- | --- |

—

Andra gemenskapstillverkare som inte tillhörde de klagande företagen och som inte var samarbetsvilliga i förfarandet, men som inte heller motsatte sig det.

| (71) | Kommissionen har konstaterat att samtliga dessa företag skulle kunna anses vara gemenskapstillverkare i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. De ovan nämnda företagens tillverkning utgör gemenskapens tillverkning. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen har konstaterat att samtliga dessa företag skulle kunna anses vara gemenskapstillverkare i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. De ovan nämnda företagens tillverkning utgör gemenskapens tillverkning.

2.   GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (72) | Den samlade tillverkningen för de tio gemenskapstillverkare som samarbetade med kommissionen, däribland de fem gemenskapstillverkare som ingick i urvalet, uppskattas i klagomålet motsvara 85 % av den totala tillverkningen av okouméplywood i gemenskapen. Dessa företag anses följaktligen utgöra ”gemenskapsindustrin” enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(72)

Den samlade tillverkningen för de tio gemenskapstillverkare som samarbetade med kommissionen, däribland de fem gemenskapstillverkare som ingick i urvalet, uppskattas i klagomålet motsvara 85 % av den totala tillverkningen av okouméplywood i gemenskapen. Dessa företag anses följaktligen utgöra ”gemenskapsindustrin” enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

E.   SKADA

1.   INLEDANDE ANMÄRKNINGAR

| (73) | Eftersom ett stickprovsförfarande använts i fråga om gemenskapsindustrin har skadan bedömts på grundval av insamlade uppgifter. Utvecklingstrender för tillverkning, produktivitet, försäljning, marknadsandelar, sysselsättning och tillväxt bedömdes med utgångspunkt i gemenskapsindustrin, medan utvecklingstrender för priser, lönsamhet, likviditetsflöde, förmåga att anskaffa kapital och investeringar, lager, kapacitet och kapacitetsutnyttjande, avkastning på investeringar och löner analyserades på grundval av uppgifter som samlades in hos de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. |
| --- | --- |

(73)

Eftersom ett stickprovsförfarande använts i fråga om gemenskapsindustrin har skadan bedömts på grundval av insamlade uppgifter. Utvecklingstrender för tillverkning, produktivitet, försäljning, marknadsandelar, sysselsättning och tillväxt bedömdes med utgångspunkt i gemenskapsindustrin, medan utvecklingstrender för priser, lönsamhet, likviditetsflöde, förmåga att anskaffa kapital och investeringar, lager, kapacitet och kapacitetsutnyttjande, avkastning på investeringar och löner analyserades på grundval av uppgifter som samlades in hos de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.

2.   FÖRBRUKNING I GEMENSKAPEN

| (74) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolymer på gemenskapsmarknaden, övriga gemenskapstillverkares uppskattade försäljning, all import från Kina, Marocko och Gabon samt en uppskattad andel av importen av den berörda produkten från övriga tredjeländer enligt KN-nummer 4412 13 10, eftersom den berörda produkten endast svarar för en del av detta nummer. Denna andel och uppskattningen av all import räknades fram med hjälp av den metod som användes i klagomålet. |
| --- | --- |

(74)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolymer på gemenskapsmarknaden, övriga gemenskapstillverkares uppskattade försäljning, all import från Kina, Marocko och Gabon samt en uppskattad andel av importen av den berörda produkten från övriga tredjeländer enligt KN-nummer 4412 13 10, eftersom den berörda produkten endast svarar för en del av detta nummer. Denna andel och uppskattningen av all import räknades fram med hjälp av den metod som användes i klagomålet.

| (75) | Mellan 1999 och undersökningsperioden (i tabellerna nedan kallad ”UP”) ökade den synbara förbrukningen i gemenskapen, från 394 663 m3 till 447 979 m3 (dvs. med 14 %). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen (m3) | 394 663 | 401 096 | 400 966 | 424 131 | 447 979 |

(75)

Mellan 1999 och undersökningsperioden (i tabellerna nedan kallad ”UP”) ökade den synbara förbrukningen i gemenskapen, från 394 663 m3 till 447 979 m3 (dvs. med 14 %).

1999

2000

2001

2002

UP

Förbrukning i gemenskapen (m3)

394 663

401 096

400 966

424 131

447 979

3.   IMPORT FRÅN DET BERÖRDA LANDET

3.1   Volym och marknadsandel

| (76) | Importen av den berörda produkten från Kina till gemenskapen ökade från 1 093 m3 år 1999 till 83 606 m3 under undersökningsperioden. Importen var inte särskilt betydande förrän 2001, men ökade sedan kraftigt fram till och med slutet av undersökningsperioden. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importen från Kina (m3) | 1 093 | 1 540 | 9 531 | 43 082 | 83 606 |

(76)

Importen av den berörda produkten från Kina till gemenskapen ökade från 1 093 m3 år 1999 till 83 606 m3 under undersökningsperioden. Importen var inte särskilt betydande förrän 2001, men ökade sedan kraftigt fram till och med slutet av undersökningsperioden.

1999

2000

2001

2002

UP

Importen från Kina (m3)

1 093

1 540

9 531

43 082

83 606

| (77) | Marknadsandelen ökade i motsvarande grad från 0,3 % 1999 till 18,7 % under undersökningsperioden. Ökningen var särskilt kraftig, från 2,4 % till 18,7 %, mellan 2001 och undersökningsperioden. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandelen av importen från Kina | 0,3 % | 0,4 % | 2,4 % | 10,2 % | 18,7 % |

(77)

Marknadsandelen ökade i motsvarande grad från 0,3 % 1999 till 18,7 % under undersökningsperioden. Ökningen var särskilt kraftig, från 2,4 % till 18,7 %, mellan 2001 och undersökningsperioden.

1999

2000

2001

2002

UP

Marknadsandelen av importen från Kina

0,3 %

0,4 %

2,4 %

10,2 %

18,7 %

3.2   Priser

| (78) | Genomsnittspriserna på importen av den berörda produkten från Kina minskade från 469 euro/m3 år 1999 till 393 euro/m3 under undersökningsperioden (dvs. med 16,2 %). Med hänsyn till de mycket låga importvolymerna 1999 och 2000 är uppgifter om motsvarande priser inte särskilt meningsfulla. En allmänt fallande utvecklingstrend framträder emellertid under skadeundersökningsperioden, trots en mindre uppgång mellan 2000 och 2001. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittspris på importen från Kina | 469 | 361 | 431 | 434 | 393 |

(78)

Genomsnittspriserna på importen av den berörda produkten från Kina minskade från 469 euro/m3 år 1999 till 393 euro/m3 under undersökningsperioden (dvs. med 16,2 %). Med hänsyn till de mycket låga importvolymerna 1999 och 2000 är uppgifter om motsvarande priser inte särskilt meningsfulla. En allmänt fallande utvecklingstrend framträder emellertid under skadeundersökningsperioden, trots en mindre uppgång mellan 2000 och 2001.

1999

2000

2001

2002

UP

Genomsnittspris på importen från Kina

469

361

431

434

393

3.3   Prisunderskridande

| (79) | I syfte att undersöka prisunderskridande jämfördes gemenskapsindustrins (de delar som ingick i urvalet) vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden med det motsvarande vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda importen. Denna jämförelse skedde netto efter alla avdrag och rabatter. Gemenskapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik. Priserna för den berörda importen fastställdes till cif-nivån med lämplig justering för tullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

(79)

I syfte att undersöka prisunderskridande jämfördes gemenskapsindustrins (de delar som ingick i urvalet) vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden med det motsvarande vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda importen. Denna jämförelse skedde netto efter alla avdrag och rabatter. Gemenskapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik. Priserna för den berörda importen fastställdes till cif-nivån med lämplig justering för tullar och kostnader efter import.

| (80) | Det har påpekats för kommissionen att kvaliteten på de produkter som tillverkas av gemenskapsindustrin generellt är högre än på den likadana produkt som importeras från Kina. På grundval av den bevisning som framlagts ansågs denna kvalitetsskillnad motivera en justering med 10 %, som lades till de samarbetande exporterande tillverkarnas pris cif vid gemenskapens gräns. |
| --- | --- |

(80)

Det har påpekats för kommissionen att kvaliteten på de produkter som tillverkas av gemenskapsindustrin generellt är högre än på den likadana produkt som importeras från Kina. På grundval av den bevisning som framlagts ansågs denna kvalitetsskillnad motivera en justering med 10 %, som lades till de samarbetande exporterande tillverkarnas pris cif vid gemenskapens gräns.

| (81) | Det framgick av denna jämförelse att den berörda produkten med ursprung i Kina under undersökningsperioden såldes i gemenskapen till priser som underskred gemenskapsindustrins priser med mellan 11 och 52 %, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins priser. |
| --- | --- |

(81)

Det framgick av denna jämförelse att den berörda produkten med ursprung i Kina under undersökningsperioden såldes i gemenskapen till priser som underskred gemenskapsindustrins priser med mellan 11 och 52 %, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins priser.

4.   GEMENSKAPSINDUSTRINS SITUATION

| (82) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen bedömde kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd från och med 1999 till och med undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(82)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen bedömde kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd från och med 1999 till och med undersökningsperioden.

4.1   Uppgifter för gemenskapsindustrin i dess helhet

4.1.1   Tillverkning, sysselsättning och produktivitet

| (83) | Gemenskapsindustrins produktionsvolym minskade med 10 % mellan 1999 och undersökningsperioden, från 295 915 m3 till 267 591 m3. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (m3) | 295 915 | 293 320 | 309 933 | 283 265 | 267 591 |

(83)

Gemenskapsindustrins produktionsvolym minskade med 10 % mellan 1999 och undersökningsperioden, från 295 915 m3 till 267 591 m3.

1999

2000

2001

2002

UP

Tillverkning (m3)

295 915

293 320

309 933

283 265

267 591

| (84) | Antalet anställda minskade med 9 % mellan 1999 och undersökningsperioden. Vidare beslutade ett av företagen att minska sin personal med 66 personer under undersökningsperioden, men av rättsliga orsaker kommer detta att få verkan först efter undersökningsperioden. Produktiviteten ökade mellan 1999 och 2001 och minskade sedan igen mellan 2001 och undersökningsperioden på grund av den minskade tillverkningen. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 1 608 | 1 642 | 1 600 | 1 489 | 1 462 |
| Produktivitet per anställd | 184 | 179 | 194 | 190 | 183 |

(84)

Antalet anställda minskade med 9 % mellan 1999 och undersökningsperioden. Vidare beslutade ett av företagen att minska sin personal med 66 personer under undersökningsperioden, men av rättsliga orsaker kommer detta att få verkan först efter undersökningsperioden. Produktiviteten ökade mellan 1999 och 2001 och minskade sedan igen mellan 2001 och undersökningsperioden på grund av den minskade tillverkningen.

1999

2000

2001

2002

UP

Antal anställda

1 608

1 642

1 600

1 489

1 462

Produktivitet per anställd

184

179

194

190

183

4.1.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (85) | Gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden, från 283 121 m3 år 1999 till 255 943 m3 under undersökningsperioden. Minskningen var särskilt kraftig mellan 2001 och undersökningsperioden (-12 %). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapens försäljning (m3) | 283 121 | 291 562 | 292 264 | 272 488 | 255 943 |

(85)

Gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden, från 283 121 m3 år 1999 till 255 943 m3 under undersökningsperioden. Minskningen var särskilt kraftig mellan 2001 och undersökningsperioden (-12 %).

1999

2000

2001

2002

UP

Gemenskapens försäljning (m3)

283 121

291 562

292 264

272 488

255 943

| (86) | Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade från 71,7 % år 1999 till 57,1 % under undersökningsperioden. Den minskade särskilt kraftigt under de 18 månaderna efter den plötsliga ökningen av importen från Kina, från 72,9 % år 2001 till 57,1 % under undersökningsperioden. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapens marknadsandel | 71,7 % | 72,7 % | 72,9 % | 64,2 % | 57,1 % |

(86)

Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade från 71,7 % år 1999 till 57,1 % under undersökningsperioden. Den minskade särskilt kraftigt under de 18 månaderna efter den plötsliga ökningen av importen från Kina, från 72,9 % år 2001 till 57,1 % under undersökningsperioden.

1999

2000

2001

2002

UP

Gemenskapens marknadsandel

71,7 %

72,7 %

72,9 %

64,2 %

57,1 %

4.1.3   Tillväxt

| (87) | Samtidigt som förbrukningen i gemenskapen steg med 14 % mellan 1999 och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 10 %. Å andra sidan ökade importen från Kina kraftigt under samma period. Samtidigt som marknadsandelen för import från Kina ökade med mer än 16 procentenheter, minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 15 procentenheter. Den ökade importen innebar därför att den europeiska industrin inte hade någon del i tillväxten på marknaden mellan 1999 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(87)

Samtidigt som förbrukningen i gemenskapen steg med 14 % mellan 1999 och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 10 %. Å andra sidan ökade importen från Kina kraftigt under samma period. Samtidigt som marknadsandelen för import från Kina ökade med mer än 16 procentenheter, minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 15 procentenheter. Den ökade importen innebar därför att den europeiska industrin inte hade någon del i tillväxten på marknaden mellan 1999 och undersökningsperioden.

4.2   Uppgifter om gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet

4.2.1   Lager, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (88) | Denna industri håller vanligtvis inte några betydande lager, eftersom det mesta av tillverkningen sker på beställning. För fullständighetens skull bör det påpekas att gemenskapsindustrins lager minskade under skadeundersökningsperioden. Detta berodde främst på att en av de största gemenskapstillverkarna ansträngde sig för att rationalisera. Det anses emellertid att av ovan nämnda skäl var lagerhållning inte en relevant skadeindikator i detta fall. |
| --- | --- |

(88)

Denna industri håller vanligtvis inte några betydande lager, eftersom det mesta av tillverkningen sker på beställning. För fullständighetens skull bör det påpekas att gemenskapsindustrins lager minskade under skadeundersökningsperioden. Detta berodde främst på att en av de största gemenskapstillverkarna ansträngde sig för att rationalisera. Det anses emellertid att av ovan nämnda skäl var lagerhållning inte en relevant skadeindikator i detta fall.

| (89) | Produktionskapaciteten fastställdes på grundval av kryssfanérpressarnas antal och kapacitet med två skift per dag. Produktionskapaciteten fick uppskattas, eftersom vissa producenter tillverkar okouméplywood med samma anläggningar och utrustning som används för annan slags kryssfanér. I de fallen uppskattades produktionskapaciteten för den berörda produkten genom att det fastställdes hur stor andel av en viss producents totala tillverkning av kryssfanér som faktiskt utgjordes av okouméplywood och sedan tillämpades denna andel på produktionsanläggningens totala produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(89)

Produktionskapaciteten fastställdes på grundval av kryssfanérpressarnas antal och kapacitet med två skift per dag. Produktionskapaciteten fick uppskattas, eftersom vissa producenter tillverkar okouméplywood med samma anläggningar och utrustning som används för annan slags kryssfanér. I de fallen uppskattades produktionskapaciteten för den berörda produkten genom att det fastställdes hur stor andel av en viss producents totala tillverkning av kryssfanér som faktiskt utgjordes av okouméplywood och sedan tillämpades denna andel på produktionsanläggningens totala produktionskapacitet.

| (90) | Med beaktande av ovanstående konstaterades det att gemenskapsindustrins produktionskapacitet minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen under 2001 berodde på att en produktionsenhet stängde. Under samma period minskade gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande från 87 % till 74 % (dvs. med 15 %). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (m3) | 255 774 | 262 420 | 236 348 | 242 835 | 242 668 |
| Kapacitetsutnyttjande | 87,4 % | 82,0 % | 93,1 % | 80,4 % | 74,2 % |

(90)

Med beaktande av ovanstående konstaterades det att gemenskapsindustrins produktionskapacitet minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen under 2001 berodde på att en produktionsenhet stängde. Under samma period minskade gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande från 87 % till 74 % (dvs. med 15 %).

1999

2000

2001

2002

UP

Produktionskapacitet (m3)

255 774

262 420

236 348

242 835

242 668

Kapacitetsutnyttjande

87,4 %

82,0 %

93,1 %

80,4 %

74,2 %

4.2.2   Priser och faktorer som påverkar de inhemska priserna

| (91) | Gemenskapsindustrins genomsnittspriser per m3 har varit relativt stabila med en nominell ökning på 3 % mellan 1999 och undersökningsperioden. Det förhållandet att det inte skett något prisfall trots konkurrensen från billig kinesisk import kan möjligen förklaras av att gemenskapstillverkarna beslutat sig för att ändra sitt varusortiment något. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris (euro/m3) | 695 | 697 | 723 | 717 | 717 |

(91)

Gemenskapsindustrins genomsnittspriser per m3 har varit relativt stabila med en nominell ökning på 3 % mellan 1999 och undersökningsperioden. Det förhållandet att det inte skett något prisfall trots konkurrensen från billig kinesisk import kan möjligen förklaras av att gemenskapstillverkarna beslutat sig för att ändra sitt varusortiment något.

1999

2000

2001

2002

UP

Genomsnittligt försäljningspris (euro/m3)

695

697

723

717

717

4.2.3   Investeringar och förmåga att anskaffa kapital

| (92) | Industrin gjorde stora investeringar mellan 1999 och 2001, närmare bestämt på mellan 6,5 miljoner euro och 10,4 miljoner euro årligen. Efter 2001, när importen från Kina ökade markant, minskade investeringarna kraftigt till endast 1,3 miljoner euro under undersökningsperioden. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (i tusen euro) | 6 536 | 7 500 | 10 406 | 3 093 | 1 327 |

(92)

Industrin gjorde stora investeringar mellan 1999 och 2001, närmare bestämt på mellan 6,5 miljoner euro och 10,4 miljoner euro årligen. Efter 2001, när importen från Kina ökade markant, minskade investeringarna kraftigt till endast 1,3 miljoner euro under undersökningsperioden.

1999

2000

2001

2002

UP

Investeringar (i tusen euro)

6 536

7 500

10 406

3 093

1 327

| (93) | På senare tid, bl.a. under skadeundersökningsperioden, har gemenskapens okouméplywoodtillverkare (som ingår i trävaruindustrin) varit föremål för betydande omstruktureringar och sammanslagningar. Dessa åtgärder innebar att företagen bytte ägare och omorganiserades, ibland inom större industrigrupper, samt stora investeringar i modernisering, såsom framgår ovan. |
| --- | --- |

(93)

På senare tid, bl.a. under skadeundersökningsperioden, har gemenskapens okouméplywoodtillverkare (som ingår i trävaruindustrin) varit föremål för betydande omstruktureringar och sammanslagningar. Dessa åtgärder innebar att företagen bytte ägare och omorganiserades, ibland inom större industrigrupper, samt stora investeringar i modernisering, såsom framgår ovan.

| (94) | I fråga om förmågan att anskaffa kapital gjordes det inte gällande från gemenskapsindustrins sida att den hade svårt att anskaffa kapital för sin verksamhet och det fanns inte heller något som tydde på det. Detta kan bero på de ovan nämnda sammanslagningarna inom industrin, och som innebar att en del gemenskapstillverkare fick tillgång till stora industrikoncerners ekonomiska tillgångar. |
| --- | --- |

(94)

I fråga om förmågan att anskaffa kapital gjordes det inte gällande från gemenskapsindustrins sida att den hade svårt att anskaffa kapital för sin verksamhet och det fanns inte heller något som tydde på det. Detta kan bero på de ovan nämnda sammanslagningarna inom industrin, och som innebar att en del gemenskapstillverkare fick tillgång till stora industrikoncerners ekonomiska tillgångar.

4.2.4   Lönsamhet, avkastning på investeringar och likviditetsflöde

| (95) | Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet avsevärt, närmare bestämt från 3,5 % 1999 till -8,9 % under undersökningsperioden. Avkastningen på investeringar utvecklades på samma sätt och minskade från 15,6 % 1999 till -27,5 % under undersökningsperioden. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | 3,5 % | 0,8 % | -2,7 % | -7,6 % | -8,9 % |
| Avkastning på investeringar | 15,6 % | 3,4 % | -9,4 % | -23,8 % | -27,5 % |

(95)

Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet avsevärt, närmare bestämt från 3,5 % 1999 till -8,9 % under undersökningsperioden. Avkastningen på investeringar utvecklades på samma sätt och minskade från 15,6 % 1999 till -27,5 % under undersökningsperioden.

1999

2000

2001

2002

UP

Lönsamhet

3,5 %

0,8 %

-2,7 %

-7,6 %

-8,9 %

Avkastning på investeringar

15,6 %

3,4 %

-9,4 %

-23,8 %

-27,5 %

| (96) | Det likviditetsflöde som den likadana produkten gav upphov till minskade avsevärt, närmare bestämt från 7,6 miljoner euro 1999 till 0,059 miljoner euro under undersökningsperioden. Under denna period förekom en del betydande kortsiktiga variationer i likviditetsflödet på grund av variationer i lagerhållning och utgifter i annat än kontanter i samband med den ovan nämnda omstruktureringen av industrin. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditetsflöde (i tusen euro) | 7 594 | -876 | -2 050 | 591 | 59 |

(96)

Det likviditetsflöde som den likadana produkten gav upphov till minskade avsevärt, närmare bestämt från 7,6 miljoner euro 1999 till 0,059 miljoner euro under undersökningsperioden. Under denna period förekom en del betydande kortsiktiga variationer i likviditetsflödet på grund av variationer i lagerhållning och utgifter i annat än kontanter i samband med den ovan nämnda omstruktureringen av industrin.

1999

2000

2001

2002

UP

Likviditetsflöde (i tusen euro)

7 594

-876

-2 050

591

59

4.2.5   Löner

| (97) | Lönekostnaderna minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden, från 32,2 miljoner euro 1999 till 29,9 miljoner euro under undersökningsperioden, på grund av det minskade antalet anställda. Den genomsnittliga lönekostnaden per anställd ökade faktiskt med 7 %, från 26 770 euro till 28 638 euro, vilket motsvarar konsumentprisernas ökning. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönekostnad per anställd (euro) | 26 770 | 27 661 | 27 649 | 28 641 | 28 638 |

(97)

Lönekostnaderna minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden, från 32,2 miljoner euro 1999 till 29,9 miljoner euro under undersökningsperioden, på grund av det minskade antalet anställda. Den genomsnittliga lönekostnaden per anställd ökade faktiskt med 7 %, från 26 770 euro till 28 638 euro, vilket motsvarar konsumentprisernas ökning.

1999

2000

2001

2002

UP

Lönekostnad per anställd (euro)

26 770

27 661

27 649

28 641

28 638

4.2.6   Dumpningsmarginalens storlek

| (98) | Med hänsyn till den dumpade importens volym och priser kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen, som också är betydande, inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(98)

Med hänsyn till den dumpade importens volym och priser kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen, som också är betydande, inte anses vara försumbara.

4.2.7   Återhämtning från tidigare dumpning

| (99) | Gemenskapsindustrin befann sig inte i ett sådant läge att den behövde återhämta sig från tidigare verkningar av skadlig dumpning. |
| --- | --- |

(99)

Gemenskapsindustrin befann sig inte i ett sådant läge att den behövde återhämta sig från tidigare verkningar av skadlig dumpning.

5.   SLUTSATS OM SKADA

| (100) | Mellan 1999 och undersökningsperioden ökade volymen dumpad import av den berörda produkten med ursprung i Kina från 1 093 m3 till 83 606 m3. Marknadsandelen ökade i motsvarande grad från 0,3 % 1999 till 18,7 % under undersökningsperioden. Större delen av denna ökning ägde rum mellan 2002 och undersökningsperioden. Genomsnittspriserna på den dumpade importen föll under skadeundersökningsperioden med 16,2 % och underskred genomgående gemenskapsindustrins priser med mellan 11 och 52 %. |
| --- | --- |

(100)

Mellan 1999 och undersökningsperioden ökade volymen dumpad import av den berörda produkten med ursprung i Kina från 1 093 m3 till 83 606 m3. Marknadsandelen ökade i motsvarande grad från 0,3 % 1999 till 18,7 % under undersökningsperioden. Större delen av denna ökning ägde rum mellan 2002 och undersökningsperioden. Genomsnittspriserna på den dumpade importen föll under skadeundersökningsperioden med 16,2 % och underskred genomgående gemenskapsindustrins priser med mellan 11 och 52 %.

| (101) | En undersökning av ovan nämnda faktorer visar att gemenskapsindustrins situation försämrades mellan 1999 och undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 10 % och dess marknadsandel med 14,6 procentenheter. Antalet anställda minskade också från och med 2001. Investeringarna föll kraftigt och lönsamheten, avkastningen på investeringar och likviditetsflödet minskade dramatiskt för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. Gemenskapsindustrins försämrade situation berodde främst på den förändrade försäljningsvolymen (vilket avspeglar sig i det minskade kapacitetsutnyttjandet). Prisnivåerna sjönk endast obetydligt i reala termer från och med 1999 till och med undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

En undersökning av ovan nämnda faktorer visar att gemenskapsindustrins situation försämrades mellan 1999 och undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 10 % och dess marknadsandel med 14,6 procentenheter. Antalet anställda minskade också från och med 2001. Investeringarna föll kraftigt och lönsamheten, avkastningen på investeringar och likviditetsflödet minskade dramatiskt för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. Gemenskapsindustrins försämrade situation berodde främst på den förändrade försäljningsvolymen (vilket avspeglar sig i det minskade kapacitetsutnyttjandet). Prisnivåerna sjönk endast obetydligt i reala termer från och med 1999 till och med undersökningsperioden.

| (102) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(102)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

F.   ORSAKSSAMBAND

1.   INLEDNING

| (103) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det huruvida den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin skada i sådan omfattning att den kan anses vara väsentlig. Kända faktorer utöver den dumpade importen som vid samma tid skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också i syfte att se till att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(103)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det huruvida den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin skada i sådan omfattning att den kan anses vara väsentlig. Kända faktorer utöver den dumpade importen som vid samma tid skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också i syfte att se till att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   VERKNINGAR AV DEN DUMPADE IMPORTEN

| (104) | Mellan 1999 och undersökningsperioden ökade importen av den berörda produkten från Kina till gemenskapen från obetydliga nivåer till 83 606 m3. Den motsvarande andelen av gemenskapsmarknaden ökade från 0,3 % 1999 till 18,7 % under undersökningsperioden. Den största ökningen ägde rum mellan 2001 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(104)

Mellan 1999 och undersökningsperioden ökade importen av den berörda produkten från Kina till gemenskapen från obetydliga nivåer till 83 606 m3. Den motsvarande andelen av gemenskapsmarknaden ökade från 0,3 % 1999 till 18,7 % under undersökningsperioden. Den största ökningen ägde rum mellan 2001 och undersökningsperioden.

| (105) | Den omfattande ökningen av importen med ursprung i det berörda landet och dess ökade marknadsandelar 2002 och under undersökningsperioden, till priser som sjönk och låg kvar långt under gemenskapsindustrins priser, sammanföll med gemenskapsindustrins försämrade situation under samma period, särskilt i fråga om försäljningsvolymer, marknadsandelar, lönsamhet, likviditetsflöde och sysselsättning. Som nämnts ovan underskred priserna på de importerade produkterna med ursprung i Kina i hög grad gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris, med marginaler på mellan 11 och 52 %. |
| --- | --- |

(105)

Den omfattande ökningen av importen med ursprung i det berörda landet och dess ökade marknadsandelar 2002 och under undersökningsperioden, till priser som sjönk och låg kvar långt under gemenskapsindustrins priser, sammanföll med gemenskapsindustrins försämrade situation under samma period, särskilt i fråga om försäljningsvolymer, marknadsandelar, lönsamhet, likviditetsflöde och sysselsättning. Som nämnts ovan underskred priserna på de importerade produkterna med ursprung i Kina i hög grad gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris, med marginaler på mellan 11 och 52 %.

| (106) | Vid analysen av verkningarna av den dumpade importen konstaterades det att priset är en väsentlig konkurrensfaktor med hänsyn till att okouméplywood är en relativt standardiserad produkt. Även med beaktande av kvalitetsskillnaderna låg priserna på den dumpade importen avsevärt under gemenskapsindustrins priser och de priser som tillämpades av andra exportörer från tredje land. Slutligen konstaterades det också att gemenskapsindustrin hade förlorat några av sina största kunder till leverantörer av kinesisk kryssfanér. |
| --- | --- |

(106)

Vid analysen av verkningarna av den dumpade importen konstaterades det att priset är en väsentlig konkurrensfaktor med hänsyn till att okouméplywood är en relativt standardiserad produkt. Även med beaktande av kvalitetsskillnaderna låg priserna på den dumpade importen avsevärt under gemenskapsindustrins priser och de priser som tillämpades av andra exportörer från tredje land. Slutligen konstaterades det också att gemenskapsindustrin hade förlorat några av sina största kunder till leverantörer av kinesisk kryssfanér.

| (107) | Den preliminära slutsatsen är därför att det tryck som utövades av den berörda importen, vars volym och marknadsandel ökade betydligt från och med 2001, och som skedde till låga, dumpade priser, var en avgörande orsak till att gemenskapsindustrin förlorade marknadsandelar och därigenom till att dess ekonomiska situation försämrades. |
| --- | --- |

(107)

Den preliminära slutsatsen är därför att det tryck som utövades av den berörda importen, vars volym och marknadsandel ökade betydligt från och med 2001, och som skedde till låga, dumpade priser, var en avgörande orsak till att gemenskapsindustrin förlorade marknadsandelar och därigenom till att dess ekonomiska situation försämrades.

3.   VERKNINGARNA AV ANDRA FAKTORER

3.1   Import med ursprung i andra tredjeländer än Kina

| (108) | Enligt Eurostat ökade importen med ursprung i andra tredjeländer än Kina något, närmare bestämt från 60 975 m3 år 1999 till 62 430 m3 under undersökningsperioden. Emellertid minskade dessa länders marknadsandel totalt från 15,4 % 1999 till 13,9 % under undersökningsperioden. De främsta enskilda länder som exporterar den berörda produkten till gemenskapen är Gabon och Marocko. Gabons marknadsandel var generellt sett stabil på 5 % medan Marockos marknadsandel ökade från 1,1 % till 2,4 %. |
| --- | --- |

(108)

Enligt Eurostat ökade importen med ursprung i andra tredjeländer än Kina något, närmare bestämt från 60 975 m3 år 1999 till 62 430 m3 under undersökningsperioden. Emellertid minskade dessa länders marknadsandel totalt från 15,4 % 1999 till 13,9 % under undersökningsperioden. De främsta enskilda länder som exporterar den berörda produkten till gemenskapen är Gabon och Marocko. Gabons marknadsandel var generellt sett stabil på 5 % medan Marockos marknadsandel ökade från 1,1 % till 2,4 %.

| (109) | Enligt Eurostat skedde praktiskt taget inga förändringar i genomsnittspriset på import med ursprung i andra länder än Kina mellan 1999 och undersökningsperioden. Under denna period var priserna på import från andra länder nästan 50 % högre än priserna på import från Kina. Importen från andra tredjeländer utövade således inte något konkurrenstryck på gemenskapsindustrin i den omfattning som importen från Kina gjorde. Marknadsandelen för varje enskilt land i den gruppen var dessutom inte större än 5 %. |
| --- | --- |

(109)

Enligt Eurostat skedde praktiskt taget inga förändringar i genomsnittspriset på import med ursprung i andra länder än Kina mellan 1999 och undersökningsperioden. Under denna period var priserna på import från andra länder nästan 50 % högre än priserna på import från Kina. Importen från andra tredjeländer utövade således inte något konkurrenstryck på gemenskapsindustrin i den omfattning som importen från Kina gjorde. Marknadsandelen för varje enskilt land i den gruppen var dessutom inte större än 5 %.

| (110) | Den preliminära slutsatsen är därför att import från andra tredjeländer inte kunde vara en avgörande orsak till skadan för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(110)

Den preliminära slutsatsen är därför att import från andra tredjeländer inte kunde vara en avgörande orsak till skadan för gemenskapsindustrin.

3.2   Gemenskapsindustrins exportresultat

| (111) | Det gjordes gällande att en annan orsak till gemenskapsindustrins försämrade ekonomiska situation var en nedgång i exporten på grund av bristande konkurrenskraft. Försäljningen utanför gemenskapen för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet gick faktiskt ned från 9 522 m3 år 1999 till 7 374 m3 under undersökningsperioden. Nedgångens omfattning och det faktum att försäljningen utanför gemenskapen motsvarade mindre än 5 % av gemenskapsförsäljningen under undersökningsperioden innebär emellertid att denna utveckling inte kunde vara en avgörande orsak till skadan för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(111)

Det gjordes gällande att en annan orsak till gemenskapsindustrins försämrade ekonomiska situation var en nedgång i exporten på grund av bristande konkurrenskraft. Försäljningen utanför gemenskapen för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet gick faktiskt ned från 9 522 m3 år 1999 till 7 374 m3 under undersökningsperioden. Nedgångens omfattning och det faktum att försäljningen utanför gemenskapen motsvarade mindre än 5 % av gemenskapsförsäljningen under undersökningsperioden innebär emellertid att denna utveckling inte kunde vara en avgörande orsak till skadan för gemenskapsindustrin.

3.3   Andra gemenskapstillverkares resultat

| (112) | Andra gemenskapstillverkares försäljningsvolymer minskade från uppskattningsvis 49 474 m3 år 1999 till 46 000 m3 under undersökningsperioden. Deras andel av gemenskapsmarknaden föll från 12,5 % till 10,3 % under samma period och det fanns inga tecken på att deras priser var lägre än den samarbetsvilliga gemenskapsindustrins priser. Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att de produkter som de övriga gemenskapstillverkarna producerade och sålde inte bidrog till skadan för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(112)

Andra gemenskapstillverkares försäljningsvolymer minskade från uppskattningsvis 49 474 m3 år 1999 till 46 000 m3 under undersökningsperioden. Deras andel av gemenskapsmarknaden föll från 12,5 % till 10,3 % under samma period och det fanns inga tecken på att deras priser var lägre än den samarbetsvilliga gemenskapsindustrins priser. Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att de produkter som de övriga gemenskapstillverkarna producerade och sålde inte bidrog till skadan för gemenskapsindustrin.

3.4   Ökade kostnader för gemenskapsindustrin

| (113) | Det gjordes gällande att gemenskapsindustrins minskade lönsamhet berodde på en ökning av industrins kostnader, i synnerhet för råmaterial. De uppgifter som samlades in vid undersökningen på plats visade dock att ökningen av de totala genomsnittliga kostnaderna mellan 1999 och undersökningsperioden inte var större än den generella prisökningen i gemenskapen under samma period (dvs. 8 %). Mot bakgrund av den minskade produktionsvolymen beror en del av denna ökning på ökade fasta kostnader per enhet och de rörliga kostnaderna har sannolikt ökat mindre än de totala genomsnittskostnaderna. |
| --- | --- |

(113)

Det gjordes gällande att gemenskapsindustrins minskade lönsamhet berodde på en ökning av industrins kostnader, i synnerhet för råmaterial. De uppgifter som samlades in vid undersökningen på plats visade dock att ökningen av de totala genomsnittliga kostnaderna mellan 1999 och undersökningsperioden inte var större än den generella prisökningen i gemenskapen under samma period (dvs. 8 %). Mot bakgrund av den minskade produktionsvolymen beror en del av denna ökning på ökade fasta kostnader per enhet och de rörliga kostnaderna har sannolikt ökat mindre än de totala genomsnittskostnaderna.

| (114) | Den preliminära slutsatsen är därför att industrin under normala ekonomiska villkor och utan något starkt nedåtgående pristryck inte skulle ha haft några svårigheter att hantera eventuella kostnadsökningar mellan 1999 och undersökningsperioden och att dessa ökningar inte upphäver orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(114)

Den preliminära slutsatsen är därför att industrin under normala ekonomiska villkor och utan något starkt nedåtgående pristryck inte skulle ha haft några svårigheter att hantera eventuella kostnadsökningar mellan 1999 och undersökningsperioden och att dessa ökningar inte upphäver orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

4.   SAMMANFATTNING

| (115) | Den betydande ökningen av volymen av och marknadsandelen för importen med ursprung i Kina, särskilt mellan 2001 och undersökningsperioden, den betydande minskningen av försäljningspriserna och den prisunderskridandenivå som konstaterats under undersökningsperioden sammanföll med den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(115)

Den betydande ökningen av volymen av och marknadsandelen för importen med ursprung i Kina, särskilt mellan 2001 och undersökningsperioden, den betydande minskningen av försäljningspriserna och den prisunderskridandenivå som konstaterats under undersökningsperioden sammanföll med den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (116) | Importen från andra tredje länder, gemenskapsindustrins export, andra tillverkares resultat och kostnadsutvecklingen analyserades men kunde inte anses vara en avgörande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(116)

Importen från andra tredje länder, gemenskapsindustrins export, andra tillverkares resultat och kostnadsutvecklingen analyserades men kunde inte anses vara en avgörande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (117) | På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadliga verkningar, dras därför den preliminära slutsatsen att importen från Kina har vållat gemenskapen väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(117)

På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadliga verkningar, dras därför den preliminära slutsatsen att importen från Kina har vållat gemenskapen väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (118) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det trots slutsatsen om skadlig dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Det gjordes en bedömning av de eventuella åtgärdernas inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder. |
| --- | --- |

(118)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det trots slutsatsen om skadlig dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Det gjordes en bedömning av de eventuella åtgärdernas inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder.

1.   GEMENSKAPSINDUSTRINS INTRESSE

| (119) | Okouméplywood ingår i gemenskapens allmänna trävaruindustri. Några av de undersökta företagen är helt eller delvis specialiserade på okouméprodukter, som utmärker sig vad avser produktionsprocess, kvalitet, användningsområden, avsättning etc. Dessa företag svarar för över 1 400 faktiska arbetstillfällen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(119)

Okouméplywood ingår i gemenskapens allmänna trävaruindustri. Några av de undersökta företagen är helt eller delvis specialiserade på okouméprodukter, som utmärker sig vad avser produktionsprocess, kvalitet, användningsområden, avsättning etc. Dessa företag svarar för över 1 400 faktiska arbetstillfällen i gemenskapen.

| (120) | Om åtgärder införs förväntas dessa förhindra ytterligare snedvridningar och återställa en sund konkurrens på marknaden. Gemenskapsindustrin bör då kunna öka sin försäljning och därmed uppnå de vinster som är nödvändiga för att det skall vara berättigat med fortsatta investeringar i dess produktionsanläggningar. Detta bör leda till ökad produktivitet, lägre kostnader per enhet och en förbättring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(120)

Om åtgärder införs förväntas dessa förhindra ytterligare snedvridningar och återställa en sund konkurrens på marknaden. Gemenskapsindustrin bör då kunna öka sin försäljning och därmed uppnå de vinster som är nödvändiga för att det skall vara berättigat med fortsatta investeringar i dess produktionsanläggningar. Detta bör leda till ökad produktivitet, lägre kostnader per enhet och en förbättring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

| (121) | Om antidumpningsåtgärder däremot inte införs är det sannolikt att läget för gemenskapsindustrin fortsätter att försämras. Den skulle inte att kunna göra nödvändiga investeringar för att på ett effektivt sätt kunna konkurrera med dumpad import från tredjeländer. Med tanke på de minskande inkomsterna och den väsentliga skadan är det högst sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska situation skulle förvärras ytterligare om åtgärder inte infördes. Detta skulle med största sannolikhet tvinga en del företag att upphöra med sin tillverkning och säga upp sina anställda inom en snar framtid. |
| --- | --- |

(121)

Om antidumpningsåtgärder däremot inte införs är det sannolikt att läget för gemenskapsindustrin fortsätter att försämras. Den skulle inte att kunna göra nödvändiga investeringar för att på ett effektivt sätt kunna konkurrera med dumpad import från tredjeländer. Med tanke på de minskande inkomsterna och den väsentliga skadan är det högst sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska situation skulle förvärras ytterligare om åtgärder inte infördes. Detta skulle med största sannolikhet tvinga en del företag att upphöra med sin tillverkning och säga upp sina anställda inom en snar framtid.

| (122) | Följaktligen är den preliminära slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från verkningarna av den skadliga dumpningen och är i gemenskapsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(122)

Följaktligen är den preliminära slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från verkningarna av den skadliga dumpningen och är i gemenskapsindustrins intresse.

2.   INTRESSET HOS ICKE-NÄRSTÅENDE IMPORTÖRER OCH ANVÄNDARE I GEMENSKAPEN

| (123) | Kommissionen sände frågeformulär till alla kända importörer, handlare och användare. Totalt sändes 27 frågeformulär till importörer och handlare och deras intresseorganisationer och 12 till användare. Det inkom inga svar på dessa frågeformulär. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen sände frågeformulär till alla kända importörer, handlare och användare. Totalt sändes 27 frågeformulär till importörer och handlare och deras intresseorganisationer och 12 till användare. Det inkom inga svar på dessa frågeformulär.

| (124) | Företrädarna för de exporterande tillverkarna gjorde gällande att de europeiska bygg- och möbelindustrierna behöver ha tillgång till stora mängder billig okouméplywood för att förbli konkurrenskraftiga på den europeiska marknaden och exportmarknaderna. Trots att exportörer inte har någon talerätt vid prövningen av gemenskapens intresse undersöktes ändå argumentet. Eftersom användarna inte samarbetade och de kända användningsområdena för okouméplywood sträcker sig över ett stort antal sektorer var det inte möjligt att göra någon uppskattning av vilka verkningar en tull skulle få för användarnas kostnader. |
| --- | --- |

(124)

Företrädarna för de exporterande tillverkarna gjorde gällande att de europeiska bygg- och möbelindustrierna behöver ha tillgång till stora mängder billig okouméplywood för att förbli konkurrenskraftiga på den europeiska marknaden och exportmarknaderna. Trots att exportörer inte har någon talerätt vid prövningen av gemenskapens intresse undersöktes ändå argumentet. Eftersom användarna inte samarbetade och de kända användningsområdena för okouméplywood sträcker sig över ett stort antal sektorer var det inte möjligt att göra någon uppskattning av vilka verkningar en tull skulle få för användarnas kostnader.

| (125) | Det bör dessutom erinras om att åtgärderna inte är avsedda att hindra import till gemenskapen utan att se till att den inte sker till skadliga dumpade priser. Det bör också påpekas att de fem gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet fortfarande har oanvänd produktionskapacitet. Denna kapacitet samt exporten från andra tredjeländer ger användarna alternativa försörjningskällor. |
| --- | --- |

(125)

Det bör dessutom erinras om att åtgärderna inte är avsedda att hindra import till gemenskapen utan att se till att den inte sker till skadliga dumpade priser. Det bör också påpekas att de fem gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet fortfarande har oanvänd produktionskapacitet. Denna kapacitet samt exporten från andra tredjeländer ger användarna alternativa försörjningskällor.

| (126) | Vidare har ingen av dessa användarindustrier tagit ställning i förfarandet. Därför är den preliminära slutsatsen att deras konkurrensställning inte avsevärt kommer att påverkas av utgången av förfarandet. |
| --- | --- |

(126)

Vidare har ingen av dessa användarindustrier tagit ställning i förfarandet. Därför är den preliminära slutsatsen att deras konkurrensställning inte avsevärt kommer att påverkas av utgången av förfarandet.

3.   SLUTSATS OM GEMENSKAPENS INTRESSE

| (127) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder och att det ligger i gemenskapens intresse att tillämpa antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(127)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder och att det ligger i gemenskapens intresse att tillämpa antidumpningsåtgärder.

H.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   NIVÅ FÖR UNDANRÖJANDE AV SKADA

| (128) | Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas så att den dumpade importen inte vållar ytterligare skada. |
| --- | --- |

(128)

Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas så att den dumpade importen inte vållar ytterligare skada.

| (129) | Vid fastställandet av nivån på denna tull togs hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och till det belopp som är nödvändigt för att undanröja skadan för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(129)

Vid fastställandet av nivån på denna tull togs hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och till det belopp som är nödvändigt för att undanröja skadan för gemenskapsindustrin.

| (130) | Med utgångspunkt i den samlade gemenskapsindustrins vinst 1999, vilket är ett år som enligt industrin representerar en mittpunkt i den ekonomiska konjunkturen, konstaterades det att en vinstmarginal på 5 % av omsättningen var en lämplig miniminivå som gemenskapsindustrin kunde ha förväntat sig att erhålla om det inte hade förekommit någon skadlig dumpning. |
| --- | --- |

(130)

Med utgångspunkt i den samlade gemenskapsindustrins vinst 1999, vilket är ett år som enligt industrin representerar en mittpunkt i den ekonomiska konjunkturen, konstaterades det att en vinstmarginal på 5 % av omsättningen var en lämplig miniminivå som gemenskapsindustrin kunde ha förväntat sig att erhålla om det inte hade förekommit någon skadlig dumpning.

| (131) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att det försäljningspris som tillämpades av de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet justerades med den faktiska vinsten eller förlusten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(131)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att det försäljningspris som tillämpades av de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet justerades med den faktiska vinsten eller förlusten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

| (132) | Eftersom nivån för undanröjande av skada är högre än den konstaterade dumpningsmarginalen, bör de preliminära åtgärderna fastställas på grundval av den senare. |
| --- | --- |

(132)

Eftersom nivån för undanröjande av skada är högre än den konstaterade dumpningsmarginalen, bör de preliminära åtgärderna fastställas på grundval av den senare.

2.   PROVISORISKA ÅTGÄRDER

| (133) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i Kina, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, och att dessa bör fastställas till en nivå motsvarande de lägsta av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör alla tullsatser därför fastställas till den nivå på dumpningsmarginalerna som konstaterats. |
| --- | --- |

(133)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i Kina, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, och att dessa bör fastställas till en nivå motsvarande de lägsta av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör alla tullsatser därför fastställas till den nivå på dumpningsmarginalerna som konstaterats.

| (134) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De återspeglar därmed den situation som undersökningen visade att företagen i fråga befann sig i. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla andra företag”) gäller alltså enbart import av produkter med ursprung i det berörda landet som framställts av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående till de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan skall omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla andra företag”. |
| --- | --- |

(134)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De återspeglar därmed den situation som undersökningen visade att företagen i fråga befann sig i. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla andra företag”) gäller alltså enbart import av produkter med ursprung i det berörda landet som framställts av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående till de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan skall omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla andra företag”.

| (135) | Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer vid behov, efter samråd med rådgivande kommittén, att ändra förordningen för att beakta detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(135)

Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer vid behov, efter samråd med rådgivande kommittén, att ändra förordningen för att beakta detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

I.   SLUTBESTÄMMELSE

| (136) | Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som givit sig tillkänna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla undersökningsresultat i denna förordning när det gäller införande av tullar är preliminära och kan behöva omprövas inför fastställandet av eventuella slutgiltiga åtgärder. |
| --- | --- |

(136)

Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som givit sig tillkänna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla undersökningsresultat i denna förordning när det gäller införande av tullar är preliminära och kan behöva omprövas inför fastställandet av eventuella slutgiltiga åtgärder.

HÄRGIENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En provisorisk antidumpningstull skall införas på import av okouméplywood, varmed avses kryssfanér bestående enbart av träskikt som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm, med minst ett yttre skikt av okoumé, enligt KN-nummer ex 4412 13 10 (Taric-nummer 4412131010) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter som tillverkats av nedanstående tillverkare:

| Tillverkare | Tullsats % | Taric-tilläggs-nummer |
| --- | --- | --- |
| Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu-provinsen, Folkrepubliken Kina | 12,0 | A526 |
| Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Folkrepubliken Kina | 23,9 | A527 |
| Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui-provinsen 235323, Folkrepubliken Kina | 8,5 | A528 |
| Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang-provinsen, Folkrepubliken Kina | 18,5 | A529 |
| Alla andra företag | 48,5 | A999 |

Tillverkare

Tullsats %

Taric-tilläggs-nummer

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu-provinsen, Folkrepubliken Kina

12,0

A526

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Folkrepubliken Kina

23,9

A527

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui-provinsen 235323, Folkrepubliken Kina

8,5

A528

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang-provinsen, Folkrepubliken Kina

18,5

A529

Alla andra företag

48,5

A999

3.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4.   Vid övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som anges i punkt 1 skall en säkerhet ställas som motsvarar beloppet för den preliminära tullen.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter, inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft, lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen.

Berörda parter får enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter det att den trätt i kraft.

Artikel 3

Denna förordning skall träda i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 maj 2004.

På kommissionens vägnar

Pascal LAMY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  EUT C 195, 19.8.2003, s. 3.

3

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

| 18.5.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/24

---

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT 2004/493/GUSP

av den 17 maj 2004

om ändring av gemensam ståndpunkt 2002/400/GUSP om tillfälligt mottagande i Europeiska unionens medlemsstater av vissa palestinier

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 15 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Den 21 maj 2002 antog rådet gemensam ståndpunkt 2002/400/GUSP om tillfälligt mottagande i Europeiska unionens medlemsstater av vissa palestinier (1) och beviljade dem nationella uppehållstillstånd för högst 12 månader. |
| --- | --- |

(1)

Den 21 maj 2002 antog rådet gemensam ståndpunkt 2002/400/GUSP om tillfälligt mottagande i Europeiska unionens medlemsstater av vissa palestinier (1) och beviljade dem nationella uppehållstillstånd för högst 12 månader.

| (2) | Den 19 maj 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/366/GUSP om ändring av gemensam ståndpunkt 2002/400/GUSP (2) och ändrade giltighetstiden för dessa tillstånd till en period om upp till 24 månader. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 maj 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/366/GUSP om ändring av gemensam ståndpunkt 2002/400/GUSP (2) och ändrade giltighetstiden för dessa tillstånd till en period om upp till 24 månader.

| (3) | Giltighetstiden för dessa tillstånd bör förlängas med ytterligare 6 månader. |
| --- | --- |

(3)

Giltighetstiden för dessa tillstånd bör förlängas med ytterligare 6 månader.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemensam ståndpunkt 2002/400/GUSP ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 första stycket skall ersättas med följande:
  ”Alla medlemsstater som avses i artikel 2 skall förse de palestinier som de tar emot med ett nationellt inrese- och uppehållstillstånd för högst 30 månader.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 3 första stycket skall ersättas med följande:

”Alla medlemsstater som avses i artikel 2 skall förse de palestinier som de tar emot med ett nationellt inrese- och uppehållstillstånd för högst 30 månader.”

| 2. | Artikel 8 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 8
  Rådet skall bevaka tillämpningen av denna gemensamma ståndpunkt och utvärdera tillämpningen inom 29 månader efter antagandet av denna eller tidigare på begäran av en medlem.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 8 skall ersättas med följande:

”Artikel 8

Rådet skall bevaka tillämpningen av denna gemensamma ståndpunkt och utvärdera tillämpningen inom 29 månader efter antagandet av denna eller tidigare på begäran av en medlem.”

Artikel 2

Denna gemensamma ståndpunkt får verkan samma dag som den antas.

Artikel 3

Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel 17 maj 2004.

På rådets vägnar

B. COWEN

Ordförande

---

(1)  EGT L 138, 28.5.2002, s. 33.

1

(2)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 51.

2

---

Rättelser

| 18.5.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/25

---

Rättelse till kommissionens beslut 2004/387/EG av den 28 april 2004 – Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004 om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 144 av den 30 april 2004
  )

Beslut 2004/387/EG skall vara som följer:

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUTnr 387/2004/EG

av den 21 april 2004

om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | För att i enlighet med artikel 154 i fördraget medverka till att de mål som anges i artiklarna 14 och 158 i fördraget uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, skall gemenskapen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät. |
| --- | --- |

(1)

För att i enlighet med artikel 154 i fördraget medverka till att de mål som anges i artiklarna 14 och 158 i fördraget uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, skall gemenskapen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät.

| (2) | Att underlätta företags och medborgares rörlighet över europeiska gränser bidrar direkt till att avskaffa hindren för den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital samt för att en medlemsstats medborgare fritt skall kunna etablera sig i en annan medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

(2)

Att underlätta företags och medborgares rörlighet över europeiska gränser bidrar direkt till att avskaffa hindren för den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital samt för att en medlemsstats medborgare fritt skall kunna etablera sig i en annan medlemsstats territorium.

| (3) | Gemenskapen och medlemsstaterna skall i enlighet med artikel 157 i fördraget säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrensförmåga. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapen och medlemsstaterna skall i enlighet med artikel 157 i fördraget säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrensförmåga.

| (4) | Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/1999/EG (4) och nr 1720/1999/EG (5) antogs en rad insatser, horisontella åtgärder och riktlinjer, inbegripet fastställande av projekt av gemensamt intresse, för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA). Eftersom dessa beslut upphör att gälla den 31 december 2004, är det nödvändigt att få till stånd ett ramverk för uppföljningen av IDA-programmet, som inrättades genom dessa beslut. |
| --- | --- |

(4)

Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/1999/EG (4) och nr 1720/1999/EG (5) antogs en rad insatser, horisontella åtgärder och riktlinjer, inbegripet fastställande av projekt av gemensamt intresse, för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA). Eftersom dessa beslut upphör att gälla den 31 december 2004, är det nödvändigt att få till stånd ett ramverk för uppföljningen av IDA-programmet, som inrättades genom dessa beslut.

| (5) | IDABC-programmet kommer att bygga på framgångarna för de föregående IDA-programmen, genom vilka effektiviteten för det gränsöverskridande samarbetet mellan offentliga förvaltningar har förbättrats. |
| --- | --- |

(5)

IDABC-programmet kommer att bygga på framgångarna för de föregående IDA-programmen, genom vilka effektiviteten för det gränsöverskridande samarbetet mellan offentliga förvaltningar har förbättrats.

| (6) | När IDABC-programmet, som är uppföljningsprogrammet till de föregående IDA-programmen, inrättas och genomförs, bör vederbörlig hänsyn tas till de resultat som uppnåtts inom dessa program. |
| --- | --- |

(6)

När IDABC-programmet, som är uppföljningsprogrammet till de föregående IDA-programmen, inrättas och genomförs, bör vederbörlig hänsyn tas till de resultat som uppnåtts inom dessa program.

| (7) | Det arbete som utförs under IDABC-programmet kommer sannolikt att utgöra underlaget för det fortsatta arbetet. Detta i kombination med de snabba tekniska förändringarna innebär att programmet måste vara möjligt att anpassa till den framtida utvecklingen. |
| --- | --- |

(7)

Det arbete som utförs under IDABC-programmet kommer sannolikt att utgöra underlaget för det fortsatta arbetet. Detta i kombination med de snabba tekniska förändringarna innebär att programmet måste vara möjligt att anpassa till den framtida utvecklingen.

| (8) | Vid sitt möte i Lissabon i mars 2000 antog Europeiska rådet slutsatser som syftar till att Europeiska unionen senast 2010 skall vara världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. |
| --- | --- |

(8)

Vid sitt möte i Lissabon i mars 2000 antog Europeiska rådet slutsatser som syftar till att Europeiska unionen senast 2010 skall vara världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning.

| (9) | Vid sitt möte i Bryssel i mars 2003 uppmärksammade Europeiska rådet vikten av en hoplänkning av nätverken i Europa för att stärka den inre marknaden; Europeiska rådet betonade att elektronisk kommunikation är en kraftfull motor för tillväxt, konkurrenskraft och arbetstillfällen i Europeiska unionen och att åtgärder bör vidtas för att befästa denna styrka och bidra till att Lissabonmålen uppnås. Därför bör utvecklingen och inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande telematiknät stödjas och främjas. |
| --- | --- |

(9)

Vid sitt möte i Bryssel i mars 2003 uppmärksammade Europeiska rådet vikten av en hoplänkning av nätverken i Europa för att stärka den inre marknaden; Europeiska rådet betonade att elektronisk kommunikation är en kraftfull motor för tillväxt, konkurrenskraft och arbetstillfällen i Europeiska unionen och att åtgärder bör vidtas för att befästa denna styrka och bidra till att Lissabonmålen uppnås. Därför bör utvecklingen och inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande telematiknät stödjas och främjas.

| (10) | Att undanröja hindren för elektronisk kommunikation mellan offentliga förvaltningar på alla nivåer och med företag och medborgare bidrar till att förbättra företagsklimatet i Europa och att minska den administrativa bördan och byråkratin. Det kanske också kan få företagen och medborgarna i Europeiska unionen att dra nytta av fördelarna med informationssamhället och kommunicera elektroniskt med offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

(10)

Att undanröja hindren för elektronisk kommunikation mellan offentliga förvaltningar på alla nivåer och med företag och medborgare bidrar till att förbättra företagsklimatet i Europa och att minska den administrativa bördan och byråkratin. Det kanske också kan få företagen och medborgarna i Europeiska unionen att dra nytta av fördelarna med informationssamhället och kommunicera elektroniskt med offentliga förvaltningar.

| (11) | Med hjälp av utökade och tillgängligare e-förvaltningstjänster kan företag och medborgare kommunicera med de offentliga förvaltningarna utan särskilda IT-kunskaper eller kännedom om hur en offentlig förvaltning fungerar eller är uppbyggd. |
| --- | --- |

(11)

Med hjälp av utökade och tillgängligare e-förvaltningstjänster kan företag och medborgare kommunicera med de offentliga förvaltningarna utan särskilda IT-kunskaper eller kännedom om hur en offentlig förvaltning fungerar eller är uppbyggd.

| (12) | Införandet av transeuropeiska telematiknät för utbyte av information mellan offentliga förvaltningar, gemenskapens institutioner och andra organ, såsom europeiska organ, avdelningar och organisationer vilkas uppgift är att främja gemenskapens intressen, bör inte ses som ett mål utan som ett medel för att uppnå interoperabla och interaktiva e-förvaltningstjänster i hela Europa, vilka vidareutvecklats och utvidgats, så att även medborgare och företag kan dra nytta av fördelarna med de offentliga förvaltningarnas samarbete över hela Europa. |
| --- | --- |

(12)

Införandet av transeuropeiska telematiknät för utbyte av information mellan offentliga förvaltningar, gemenskapens institutioner och andra organ, såsom europeiska organ, avdelningar och organisationer vilkas uppgift är att främja gemenskapens intressen, bör inte ses som ett mål utan som ett medel för att uppnå interoperabla och interaktiva e-förvaltningstjänster i hela Europa, vilka vidareutvecklats och utvidgats, så att även medborgare och företag kan dra nytta av fördelarna med de offentliga förvaltningarnas samarbete över hela Europa.

| (13) | Kommissionen genomför och kommer att uppdatera, i förekommande fall, övergripande samråd med alla berörda parter för att genomföra en undersökning som omfattar alla relevanta sektorer, med inriktning på medborgarnas och företagens behov, och fördelarna för desamma, i syfte att utarbeta en förteckning över nödvändiga och förmånliga alleuropeiska e-förvaltningstjänster som kan genomföras under hela den tid som detta beslut gäller. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen genomför och kommer att uppdatera, i förekommande fall, övergripande samråd med alla berörda parter för att genomföra en undersökning som omfattar alla relevanta sektorer, med inriktning på medborgarnas och företagens behov, och fördelarna för desamma, i syfte att utarbeta en förteckning över nödvändiga och förmånliga alleuropeiska e-förvaltningstjänster som kan genomföras under hela den tid som detta beslut gäller.

| (14) | Alleuropeiska e-förvaltningstjänster gör det möjligt för offentliga förvaltningar, företag och medborgare att kommunicera effektivare med offentliga förvaltningar över gränserna. För att tillhandahålla dessa tjänster krävs det ändamålsenliga, effektiva och interoperabla informations- och kommunikationssystem mellan offentliga förvaltningar samt interoperabla förvaltningsprocesser både front office och back office, så att information från den offentliga sektorn på ett säkert sätt kan utbytas, förstås och behandlas över hela Europa. |
| --- | --- |

(14)

Alleuropeiska e-förvaltningstjänster gör det möjligt för offentliga förvaltningar, företag och medborgare att kommunicera effektivare med offentliga förvaltningar över gränserna. För att tillhandahålla dessa tjänster krävs det ändamålsenliga, effektiva och interoperabla informations- och kommunikationssystem mellan offentliga förvaltningar samt interoperabla förvaltningsprocesser både front office och back office, så att information från den offentliga sektorn på ett säkert sätt kan utbytas, förstås och behandlas över hela Europa.

| (15) | För tillhandahållande av alleuropeiska e förvaltningstjänster är det nödvändigt att särskilt beakta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (6), samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (7). |
| --- | --- |

(15)

För tillhandahållande av alleuropeiska e förvaltningstjänster är det nödvändigt att särskilt beakta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (6), samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (7).

| (16) | Det är viktigt att man i det nationella arbetet till stöd för e-förvaltning tar nödvändig hänsyn till Europeiska unionens prioriteringar. |
| --- | --- |

(16)

Det är viktigt att man i det nationella arbetet till stöd för e-förvaltning tar nödvändig hänsyn till Europeiska unionens prioriteringar.

| (17) | Det är angeläget att optimera användningen av standarder, allmänt tillgängliga specifikationer eller öppna specifikationer för informationsutbyte och integrering av tjänster för att säkerställa en problemfri interoperabilitet och därigenom öka fördelarna med alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande transeuropeiska telematiknät. |
| --- | --- |

(17)

Det är angeläget att optimera användningen av standarder, allmänt tillgängliga specifikationer eller öppna specifikationer för informationsutbyte och integrering av tjänster för att säkerställa en problemfri interoperabilitet och därigenom öka fördelarna med alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande transeuropeiska telematiknät.

| (18) | Det åligger både gemenskapen och medlemsstaterna att inrätta sådana alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande telematiknät som gemenskapen använder eller drar nytta av. |
| --- | --- |

(18)

Det åligger både gemenskapen och medlemsstaterna att inrätta sådana alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande telematiknät som gemenskapen använder eller drar nytta av.

| (19) | Det är viktigt att se till att medlemsstaterna och gemenskapen, och i tillämpliga fall gemenskapsinstitutionerna och berörda parter, bedriver ett nära samarbete. |
| --- | --- |

(19)

Det är viktigt att se till att medlemsstaterna och gemenskapen, och i tillämpliga fall gemenskapsinstitutionerna och berörda parter, bedriver ett nära samarbete.

| (20) | Åtgärder på gemenskapsnivå bör stimulera en framgångsrik utveckling av e-förvaltningstjänster på alleuropeisk nivå och de åtgärder som krävs i samband med detta på alla relevanta nivåer, med vederbörlig hänsyn till den språkliga mångfalden i gemenskapen. |
| --- | --- |

(20)

Åtgärder på gemenskapsnivå bör stimulera en framgångsrik utveckling av e-förvaltningstjänster på alleuropeisk nivå och de åtgärder som krävs i samband med detta på alla relevanta nivåer, med vederbörlig hänsyn till den språkliga mångfalden i gemenskapen.

| (21) | Alla medlemsstaters deltagande i åtgärder till stöd för alleuropeiska e-förvaltningstjänster från offentliga förvaltningar till företag och medborgare bör främjas, men det kan även inledas åtgärder som inbegriper en del medlemsstater, varvid de medlemsstater som inte deltar bör uppmanas att ansluta sig i ett senare skede. |
| --- | --- |

(21)

Alla medlemsstaters deltagande i åtgärder till stöd för alleuropeiska e-förvaltningstjänster från offentliga förvaltningar till företag och medborgare bör främjas, men det kan även inledas åtgärder som inbegriper en del medlemsstater, varvid de medlemsstater som inte deltar bör uppmanas att ansluta sig i ett senare skede.

| (22) | Ömsesidigt utbyte med relevanta nationella, regionala och lokala initiativ samt tillhandahållande av e-förvaltningstjänster inom medlemsstaterna bör säkerställas. |
| --- | --- |

(22)

Ömsesidigt utbyte med relevanta nationella, regionala och lokala initiativ samt tillhandahållande av e-förvaltningstjänster inom medlemsstaterna bör säkerställas.

| (23) | I handlingsplanen för eEurope 2005, som godkändes av Europeiska rådet vid mötet i Sevilla i juni 2002, särskilt kapitlet om e-förvaltning, betonas IDA-programmets betydelse för inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster till stöd för gränsöverskridande verksamhet, som komplement och ram för e-förvaltningsinitiativ på alla relevanta nivåer. |
| --- | --- |

(23)

I handlingsplanen för eEurope 2005, som godkändes av Europeiska rådet vid mötet i Sevilla i juni 2002, särskilt kapitlet om e-förvaltning, betonas IDA-programmets betydelse för inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster till stöd för gränsöverskridande verksamhet, som komplement och ram för e-förvaltningsinitiativ på alla relevanta nivåer.

| (24) | För att gemenskapens finansiella medel skall utnyttjas effektivt är det nödvändigt att kostnaderna för de alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och underliggande telematiknäten delas rättvist mellan medlemsstaterna och gemenskapen. |
| --- | --- |

(24)

För att gemenskapens finansiella medel skall utnyttjas effektivt är det nödvändigt att kostnaderna för de alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och underliggande telematiknäten delas rättvist mellan medlemsstaterna och gemenskapen.

| (25) | Produktivitet, tillgänglighet och flexibilitet vid inrättande och drift av de alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och underliggande telematiknäten kan bäst uppnås genom ett marknadsorienterat tillvägagångssätt, dvs. genom att leverantörer väljs ut i en miljö där flera leverantörer konkurrerar med varandra, samtidigt som det vid behov säkerställs att åtgärderna är ekonomiskt och operativt hållbara. |
| --- | --- |

(25)

Produktivitet, tillgänglighet och flexibilitet vid inrättande och drift av de alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och underliggande telematiknäten kan bäst uppnås genom ett marknadsorienterat tillvägagångssätt, dvs. genom att leverantörer väljs ut i en miljö där flera leverantörer konkurrerar med varandra, samtidigt som det vid behov säkerställs att åtgärderna är ekonomiskt och operativt hållbara.

| (26) | Alleuropeiska e-förvaltningstjänster bör utvecklas inom specifika projekt av gemensamt intresse och specifika horisontella åtgärder. Andra horisontella åtgärder bör vidtas för att stödja interoperabelt tillhandahållande av dessa tjänster genom att infrastrukturtjänster inrättas och utvecklas. |
| --- | --- |

(26)

Alleuropeiska e-förvaltningstjänster bör utvecklas inom specifika projekt av gemensamt intresse och specifika horisontella åtgärder. Andra horisontella åtgärder bör vidtas för att stödja interoperabelt tillhandahållande av dessa tjänster genom att infrastrukturtjänster inrättas och utvecklas.

| (27) | EES-länderna och kandidatländerna bör följaktligen också få delta i IDABC-programmet, och samarbete med övriga tredjeländer bör uppmuntras. Internationella organ kan delta i genomförandet av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder på egen bekostnad. |
| --- | --- |

(27)

EES-länderna och kandidatländerna bör följaktligen också få delta i IDABC-programmet, och samarbete med övriga tredjeländer bör uppmuntras. Internationella organ kan delta i genomförandet av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder på egen bekostnad.

| (28) | För att säkerställa att Europeiska unionens finansiella medel förvaltas väl och för att undvika onödig spridning av utrustning, upprepning av utredningar och olika tillvägagångssätt, bör det vara möjligt att använda tjänster som utvecklats inom IDA-programmet eller IDABC-programmet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet, i enlighet med avdelningarna V och VI i Fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(28)

För att säkerställa att Europeiska unionens finansiella medel förvaltas väl och för att undvika onödig spridning av utrustning, upprepning av utredningar och olika tillvägagångssätt, bör det vara möjligt att använda tjänster som utvecklats inom IDA-programmet eller IDABC-programmet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet, i enlighet med avdelningarna V och VI i Fördraget om Europeiska unionen.

| (29) | Eftersom målet att inrätta alleuropeiska e-förvaltningstjänster inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(29)

Eftersom målet att inrätta alleuropeiska e-förvaltningstjänster inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (30) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(30)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (31) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (9). |
| --- | --- |

(31)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (9).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Räckvidd

Genom detta beslut inrättas för perioden 2005–2009 ett program för interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för europeiska offentliga förvaltningar, gemenskapens institutioner och andra organ samt för europeiska företag och medborgare (nedan kallat IDABC-programmet).

Artikel 2

Mål

1.   Målet med IDABC-programmet är att identifiera samt stödja och främja utvecklingen och inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande interoperabla telematiknät till stöd för medlemsstaterna och gemenskapen, så att de inom sina respektive behörighetsområden skall kunna genomföra gemenskapens politik och verksamhet och uppnå avsevärda fördelar för offentliga förvaltningar, företag och medborgare.

2.   Målet med detta program är även att

| a) | möjliggöra ett ändamålsenligt, effektivt och säkert utbyte av information mellan offentliga förvaltningar på alla relevanta nivåer samt mellan sådana förvaltningar och gemenskapens institutioner eller vid behov andra organ, |
| --- | --- |

a)

möjliggöra ett ändamålsenligt, effektivt och säkert utbyte av information mellan offentliga förvaltningar på alla relevanta nivåer samt mellan sådana förvaltningar och gemenskapens institutioner eller vid behov andra organ,

| b) | utvidga fördelarna av det informationsutbyte som preciseras i a, för att underlätta tillhandahållandet av tjänster till företag och medborgare med hänsyn till deras behov, |
| --- | --- |

b)

utvidga fördelarna av det informationsutbyte som preciseras i a, för att underlätta tillhandahållandet av tjänster till företag och medborgare med hänsyn till deras behov,

| c) | stödja gemenskapens beslutsprocess och underlätta kommunikationen mellan gemenskapsinstitutionerna genom att utarbeta en motsvarande strategi på alleuropeisk nivå, |
| --- | --- |

c)

stödja gemenskapens beslutsprocess och underlätta kommunikationen mellan gemenskapsinstitutionerna genom att utarbeta en motsvarande strategi på alleuropeisk nivå,

| d) | uppnå interoperabilitet, både inom och mellan olika politikområden och i förekommande fall med företag och medborgare, särskilt på grundval av ett europeiskt ramverk för interoperabilitet, |
| --- | --- |

d)

uppnå interoperabilitet, både inom och mellan olika politikområden och i förekommande fall med företag och medborgare, särskilt på grundval av ett europeiskt ramverk för interoperabilitet,

| e) | bidra till de insatser som görs av medlemsstaternas offentliga förvaltningar och gemenskapen i form av anpassade processer, snabbare genomförande, säkerhet, effektivitet, öppenhet, serviceanda och tillgänglighet, |
| --- | --- |

e)

bidra till de insatser som görs av medlemsstaternas offentliga förvaltningar och gemenskapen i form av anpassade processer, snabbare genomförande, säkerhet, effektivitet, öppenhet, serviceanda och tillgänglighet,

| f) | främja spridningen av goda rutiner och uppmuntra till utvecklingen av innovativa telematiklösningar i offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

f)

främja spridningen av goda rutiner och uppmuntra till utvecklingen av innovativa telematiklösningar i offentliga förvaltningar.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv avses med

| a) | telematiknät: ett omfattande datakommunikationssystem, bestående av fysisk infrastruktur och anslutningar samt de tjänster och tillämpningsprogram som har byggts på denna infrastruktur och som möjliggör ett elektroniskt utbyte av information mellan och inom offentliga förvaltningar samt mellan offentliga förvaltningar och företag och medborgare, |
| --- | --- |

a)

telematiknät: ett omfattande datakommunikationssystem, bestående av fysisk infrastruktur och anslutningar samt de tjänster och tillämpningsprogram som har byggts på denna infrastruktur och som möjliggör ett elektroniskt utbyte av information mellan och inom offentliga förvaltningar samt mellan offentliga förvaltningar och företag och medborgare,

| b) | alleuropeiska e förvaltningstjänster: de gränsöverskridande informationstjänster och interaktiva tjänster, antingen sektoriella eller horisontella, dvs. av sektorsövergripande art, från den offentliga sektorn som europeiska offentliga förvaltningar tillhandahåller europeiska offentliga förvaltningar, företag och deras intresseorganisationer samt medborgare och deras intresseorganisationer genom interoperabla transeuropeiska telematiknät, |
| --- | --- |

b)

alleuropeiska e förvaltningstjänster: de gränsöverskridande informationstjänster och interaktiva tjänster, antingen sektoriella eller horisontella, dvs. av sektorsövergripande art, från den offentliga sektorn som europeiska offentliga förvaltningar tillhandahåller europeiska offentliga förvaltningar, företag och deras intresseorganisationer samt medborgare och deras intresseorganisationer genom interoperabla transeuropeiska telematiknät,

| c) | projekt av gemensamt intresse: ett projekt på de politikområden som fastställs i bilaga I, vilket genomförs eller vidareutvecklas i enlighet med detta beslut och gäller inrättande eller förstärkning av alleuropeiska e-förvaltningstjänster, |
| --- | --- |

c)

projekt av gemensamt intresse: ett projekt på de politikområden som fastställs i bilaga I, vilket genomförs eller vidareutvecklas i enlighet med detta beslut och gäller inrättande eller förstärkning av alleuropeiska e-förvaltningstjänster,

| d) | infrastrukturtjänster: tjänster som tillhandahålls för att uppfylla allmänna krav, bestående av tekniska lösningar och programvarulösningar, inklusive ett europeiskt ramverk för interoperabilitet, säkerhet, middleware och nättjänster; infrastrukturtjänsterna skall understödja tillhandahållandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster, |
| --- | --- |

d)

infrastrukturtjänster: tjänster som tillhandahålls för att uppfylla allmänna krav, bestående av tekniska lösningar och programvarulösningar, inklusive ett europeiskt ramverk för interoperabilitet, säkerhet, middleware och nättjänster; infrastrukturtjänsterna skall understödja tillhandahållandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster,

| e) | horisontell åtgärd: en åtgärd som fastställs i bilaga II, vilken genomförs eller vidareutvecklas i enlighet med detta beslut och gäller inrättande eller förstärkning av horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster, infrastrukturtjänster eller strategiska insatser och stödinsatser, |
| --- | --- |

e)

horisontell åtgärd: en åtgärd som fastställs i bilaga II, vilken genomförs eller vidareutvecklas i enlighet med detta beslut och gäller inrättande eller förstärkning av horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster, infrastrukturtjänster eller strategiska insatser och stödinsatser,

| f) | interoperabilitet: förmågan hos informations och kommunikationsteknik (IKT) och de verksamhetsprocesser de stöder, att utbyta data och att göra det möjligt att dela information och kunskap. |
| --- | --- |

f)

interoperabilitet: förmågan hos informations och kommunikationsteknik (IKT) och de verksamhetsprocesser de stöder, att utbyta data och att göra det möjligt att dela information och kunskap.

Artikel 4

Projekt av gemensamt intresse

För att uppnå de mål som fastställs i artikel 2 skall gemenskapen i samarbete med medlemsstaterna genomföra de projekt av gemensamt intresse som specificeras i det rullande arbetsprogram som anges i artikel 8.1, i enlighet med principerna i artiklarna 6 och 7.

Projekten av gemensamt intresse skall i möjligaste mån utnyttja de horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och infrastrukturtjänsterna och bidra till att ytterligare utveckla dessa tjänster.

Artikel 5

Horisontella åtgärder

1.   För att uppnå de mål som fastställs i artikel 2 skall gemenskapen i samarbete med medlemsstaterna till stöd för projekt av gemensamt intresse vidta de horisontella åtgärder som fastställs i bilaga II och specificeras i det rullande arbetsprogram som anges i artikel 8.1, i enlighet med principerna i artiklarna 6 och 7.

2.   De horisontella åtgärderna skall tillhandahålla, upprätthålla och främja infrastrukturtjänster för offentliga förvaltningar i gemenskapen på grundval av de riktlinjer för underhåll och tillträde som fastställts inom ramen för IDABC-programmet. De skall också förvalta de horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och skapa strategiska insatser och stödinsatser för att främja alleuropeiska e-förvaltningstjänster, utföra strategiska analyser av därtill knuten utveckling i gemenskapen och medlemsstaterna samt säkerställa programförvaltning och spridning av goda rutiner.

3.   För att kunna fastställa vilka horisontella åtgärder som skall vidtas, skall gemenskapen upprätta en beskrivning av de horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och infrastrukturtjänsterna. I beskrivningen skall bl.a. anges den förvaltning och organisation, det ansvar och den fördelning av kostnader som är nödvändig(t) samt den strategi som skall tillämpas vid utveckling och genomförande av de horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och infrastrukturtjänsterna. Strategin skall grunda sig på en bedömning av projektkraven. Beskrivningen skall ses över årligen.

Artikel 6

Principer för genomförandet

1.   När projekt av gemensamt intresse genomförs och horisontella åtgärder vidtas, skall de principer som anges i punkterna 2–10 tillämpas.

2.   Detta beslut är den rättsliga grunden för genomförandet av horisontella åtgärder.

3.   Genomförandet av ett projekt skall kräva en sektorsspecifik rättslig grund. I detta beslut skall ett projekt anses uppfylla detta krav om det stöder tillhandahållandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster till offentliga förvaltningar, företag eller medborgare inom ramen för genomförandet av en sektorsspecifik rättslig grund eller någon annan relevant rättslig grund.

Denna punkt skall inte tillämpas på de projekt av gemensamt intresse som stöder tillhandahållandet av e-förvaltningstjänster mellan gemenskapsinstitutioner och europeiska organ.

4.   Så många medlemsstater som möjligt skall stimuleras att delta i ett projekt till stöd för alleuropeiska e-förvaltningstjänster från offentliga förvaltningar till företag och deras intresseorganisationer eller från offentliga förvaltningar till medborgare och deras intresseorganisationer.

5.   Projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder skall omfatta alla nödvändiga åtgärder för inrättande eller förstärkning av alleuropeiska e förvaltningstjänster.

6.   Projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder skall vid behov omfatta en förberedande fas. De skall innefatta en fas för genomförbarhetsstudie, en utvecklings och godkännandefas samt en genomförandefas som skall genomföras i enlighet med artikel 7.

Denna punkt skall inte tillämpas på de strategiska insatser och de stödinsatser som anges i del C i bilaga II.

7.   Resultat som uppnåtts i andra relevanta verksamheter på gemenskaps- och medlemsstatsnivå, i synnerhet gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling och gemenskapsprogram och gemenskapsstrategier som eTEN (10), eContent (11), e-integration, e-lärande (12) och Modinis (13), skall vid behov beaktas vid fastställandet av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder, för att undvika en upprepning och påskynda utvecklingen av e-förvaltningstjänster. Även projekt i planerings- eller utvecklingsskedet skall beaktas.

8.   Projekten av gemensamt intresse eller de horisontella åtgärderna skall tekniskt specificeras med hänvisning till europeiska standarder eller allmänt tillgängliga specifikationer eller öppna specifikationer för informationsutbyte och integrering av tjänster, och de skall i förekommande fall vara förenliga med infrastrukturtjänsterna, för att säkerställa interoperabilitet och tillgänglighet mellan nationella system och gemenskapssystem inom och mellan förvaltningssektorer och med företag och medborgare.

9.   Projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder skall i förekommande fall ta vederbörlig hänsyn till det europeiska ramverk för interoperabilitet som tillhandahålls, underhålls och främjas av IDABC-programmet.

10.   En översyn av varje projekt av gemensamt intresse eller horisontell åtgärd skall efter genomförandet göras inom ett år efter genomförandefasens slut.

Översynen skall innefatta en kostnadsnyttoanalys.

När det gäller projekt av gemensamt intresse, skall översynen göras i samordning med medlemsstaterna i enlighet med bestämmelserna för politikområdet och läggas fram för den berörda sektorskommittén.

Slutsatser och rekommendationer efter översynen av projekt av gemensamt intresse skall läggas fram för kommittén för kännedom.

När det gäller horisontella åtgärder, skall översynen vidtas inom ramen för den kommitté som avses i artikel 11.1.

Artikel 7

Ytterligare principer

1.   Utöver de principer som fastställs i artikel 6 skall de principer som fastställs i punkterna 2–8 tillämpas.

2.   Den förberedande fasen skall leda till upprättandet av en förberedande rapport, som skall omfatta mål, räckvidd och motiv för projektet av gemensamt intresse eller den horisontella åtgärden, särskilt förväntade kostnader och fördelar, samt till nödvändigt engagemang och insikt hos deltagarna genom lämpliga samråd, inklusive ett angivande av vilken kommitté som är behörig att följa upp genomförandet av projektet eller åtgärden.

3.   Fasen för genomförbarhetsstudien skall leda till upprättandet av en global genomförandeplan, som skall omfatta utvecklings och genomförandefaserna och innehålla informationen i den förberedande rapporten samt

| a) | en beskrivning av den planerade organisatoriska utvecklingen och vid behov omstruktureringen av arbetsmetoder, |
| --- | --- |

a)

en beskrivning av den planerade organisatoriska utvecklingen och vid behov omstruktureringen av arbetsmetoder,

| b) | mål, funktioner, deltagare och teknisk lösning, |
| --- | --- |

b)

mål, funktioner, deltagare och teknisk lösning,

| c) | åtgärder för att underlätta flerspråkig kommunikation, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för att underlätta flerspråkig kommunikation,

| d) | åtgärder för att säkerställa säkerhet och skydd för uppgifter, |
| --- | --- |

d)

åtgärder för att säkerställa säkerhet och skydd för uppgifter,

| e) | de roller som skall tilldelas gemenskapen och medlemsstaterna, |
| --- | --- |

e)

de roller som skall tilldelas gemenskapen och medlemsstaterna,

| f) | en specifikation över de förväntade kostnaderna och en beskrivning av de förväntade fördelarna, inklusive bedömningskriterier för att mäta dessa fördelar efter genomförandefasen och en detaljerad analys av investeringsavkastningarna och av de delmål som skall uppnås, |
| --- | --- |

f)

en specifikation över de förväntade kostnaderna och en beskrivning av de förväntade fördelarna, inklusive bedömningskriterier för att mäta dessa fördelar efter genomförandefasen och en detaljerad analys av investeringsavkastningarna och av de delmål som skall uppnås,

| g) | en plan som fastställer en rättvis fördelning mellan gemenskapen och medlemsstaterna, och vid behov andra organ, av drifts och underhållskostnader för de alleuropeiska e-förvaltnings- och infrastrukturtjänsterna efter det att genomförandefasen är avslutad. |
| --- | --- |

g)

en plan som fastställer en rättvis fördelning mellan gemenskapen och medlemsstaterna, och vid behov andra organ, av drifts och underhållskostnader för de alleuropeiska e-förvaltnings- och infrastrukturtjänsterna efter det att genomförandefasen är avslutad.

4.   Under utvecklings- och godkännandefasen får, om detta är relevant, den föreslagna lösningen konstrueras, testas, utvärderas och följas upp i liten skala, och resultaten skall användas för att anpassa den globala genomförandeplanen i enlighet därmed.

5.   Under genomförandefasen skall de relevanta helt fungerande tjänsterna inrättas i enlighet med den globala genomförandeplanen.

6.   Den förberedande rapporten och den globala genomförandeplanen skall upprättas med hjälp av metoder som utarbetats som stödinsats inom ramen för IDABC-programmet.

7.   Kommissionen skall starta, genomföra och övervaka ett projekt av gemensamt intresse, fastställa dess faser samt upprätta förberedande rapporter och globala genomförandeplaner, i enlighet med tillämpligt sektorskommittéförfarande.

Om inget sektorskommittéförfarande är tillämpligt, skall gemenskapen och medlemsstaterna inrätta expertgrupper för att behandla alla berörda frågor.

Kommissionen skall överlämna slutsatserna från sektorskommittéer och eventuella expertgrupper till den kommitté som avses i artikel 11.1.

8.   Kommissionen skall starta, genomföra och övervaka en horisontell åtgärd, definiera dess faser samt upprätta förberedande rapporter och globala genomförandeplaner, i enlighet med förfarandet i artikel 11.2.

Artikel 8

Förfarande för genomförande

1.   Kommissionen skall utarbeta ett rullande arbetsprogram för genomförandet av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder för hela den tid som detta beslut gäller. Kommissionen skall godkänna arbetsprogrammet och minst en gång om året eventuella ändringar av det och då vid behov beakta budgetfördelningen per projekt av gemensamt intresse och horisontell åtgärd.

Det förfarande som anges i artikel 11.2 skall tillämpas vad gäller kommissionens godkännande av det rullande arbetsprogrammet och alla eventuella ändringar av detta.

2.   För varje projekt av gemensamt intresse och horisontell åtgärd skall det arbetsprogram som nämns i punkt 1 i förekommande fall innehålla

| a) | en beskrivning av målen, räckvidden, motiven, de potentiella förmånstagarna, funktionerna och den tekniska lösningen, |
| --- | --- |

a)

en beskrivning av målen, räckvidden, motiven, de potentiella förmånstagarna, funktionerna och den tekniska lösningen,

| b) | en specifikation över tidigare utgifter och de delmål som uppnåtts samt de förväntade kostnaderna och fördelarna för de delmål som skall uppnås, |
| --- | --- |

b)

en specifikation över tidigare utgifter och de delmål som uppnåtts samt de förväntade kostnaderna och fördelarna för de delmål som skall uppnås,

| c) | en specifikation över de horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster och infrastrukturtjänster som skall utnyttjas. |
| --- | --- |

c)

en specifikation över de horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster och infrastrukturtjänster som skall utnyttjas.

Artikel 9

Budgetbestämmelser

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 skall förfarandet i artikel 11.2 tillämpas när det gäller kommissionens godkännande av budgeten för varje projekt av gemensamt intresse eller horisontell åtgärd, så att det, med förbehåll för tillämpliga budgetregler, täcker det rullande arbetsprogrammet och alla eventuella ändringar av detta, i enlighet med artikel 8.1.

2.   Medlen skall överlämnas när specifika delmål uppnåtts, i enlighet med det förfarande som är tillämpligt för den berörda sektorskommittén när det gäller projekt av gemensamt intresse och för den kommitté som avses i artikel 11.1 när det gäller horisontella åtgärder. För påbörjandet av den förberedande fasen är delmålet att projektet av gemensamt intresse eller den horisontella åtgärden tas med i det rullande arbetsprogrammet. För påbörjandet av fasen för genomförbarhetsstudien är delmålet den förberedande rapporten. För påbörjandet av utvecklings- och godkännandefasen är delmålet den globala genomförandeplanen. Delmål som skall uppnås under utvecklings- och godkännandefasen samt under genomförandefasen skall ingå i det rullande arbetsprogrammet i enlighet med artikel 8.

3.   Förfarandet i artikel 11.2 skall också tillämpas på förslag till anslagsökning på över 100 000 euro för varje projekt av gemensamt intresse eller horisontell åtgärd inom ett år.

4.   Programmet skall genomföras i enlighet med bestämmelserna om offentlig upphandling. De tekniska specifikationerna för anbudsinfordringar skall vid kontraktvärden som överstiger 500 000 euro fastställas i samordning med medlemsstaterna inom ramen för den berörda sektorskommittén eller den kommitté som avses i artikel 11.1.

Artikel 10

Gemenskapens ekonomiska bidrag

1.   Vid genomförandet av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder skall gemenskapen bära kostnader i förhållande till sina intressen.

2.   Gemenskapens ekonomiska bidrag för varje projekt av gemensamt intresse eller horisontell åtgärd skall fastställas i enlighet med punkterna 3–7.

3.   För att ett projekt av gemensamt intresse eller en horisontell åtgärd skall få ekonomiskt bidrag från gemenskapen krävs det konkreta planer för finansieringen av underhålls och driftskostnaderna efter genomförandefasen där det tydligt framgår vilka roller som skall tilldelas gemenskapen och medlemsstaterna eller andra organ.

4.   Under den förberedande fasen och fasen för genomförbarhetsstudien får gemenskapens bidrag täcka den totala kostnaden för nödvändiga undersökningar.

5.   Under utvecklings och godkännandefasen samt genomförandefasen skall gemenskapen bära kostnaderna för de uppgifter som den har tilldelats i den globala genomförandeplanen för projektet av gemensamt intresse eller den horisontella åtgärden.

6.   Gemenskapsfinansiering av ett projekt av gemensamt intresse eller en horisontell åtgärd rörande tillhandahållande och underhåll av infrastrukturtjänster skall i princip upphöra senast fyra år efter det att den förberedande fasen påbörjades.

7.   De finansiella medel som föreskrivs i detta beslut får inte tilldelas de projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder eller faser av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder som får gemenskapsfinansiering från andra källor.

8.   Senast den 31 december 2006 skall mekanismer för att säkerställa att infrastrukturtjänsterna är ekonomiskt och operativt hållbara vid behov definieras och beslutas i enlighet med förfarandet i artikel 11.2.

Artikel 11

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté som skall kallas Kommittén för alleuropeiska e-förvaltningstjänster (PEGSCO).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   PEGSCO skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 12

Årlig rapport

Kommissionen skall årligen rapportera till PEGSCO om genomförandet av detta beslut.

Artikel 13

Utvärdering

1.   Kommissionen skall i samordning med medlemsstaterna vid programmets slut göra en slutgiltig utvärdering av genomförandet av detta beslut.

2.   Dessutom skall kommissionen i samordning med medlemsstaterna senast i mitten av 2006 göra en utvärdering av beslutets genomförande. Utvärderingen skall bland annat inbegripa en bedömning av IDABC-verksamhetens ändamålsenlighet och effektivitet samt en kvalitativ och kvantitativ utvärdering av resultaten i förhållande till arbetsprogrammet. I samband med denna utvärdering kommer kommissionen att rapportera om hur beloppet för 2007–2009 överensstämmer med budgetplanen. Kommissionen skall i tillämpliga fall vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för budgetförfarandena för 2007–2009, för att se till att de årliga anslagen överensstämmer med budgetplanen.

3.   Utvärderingarna skall fastställa utvecklingen av och rådande läge för de projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder som fastställs i bilagorna I respektive II och i synnerhet hur de planerade alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna utarbetas, genomförs och används.

Utvärderingarna skall också, mot bakgrund av de kostnader som gemenskapen ådragit sig, undersöka de fördelar som de alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och infrastrukturtjänsterna givit gemenskapen för att främja gemensam politik och institutionellt samarbete i fråga om offentliga förvaltningar, företag och medborgare, fastställa områden för möjliga förbättringar och kontrollera synergieffekter med andra gemenskapsverksamheter på området för alleuropeiska e-förvaltningstjänster och infrastrukturtjänster.

4.   Kommissionen skall vidarebefordra resultaten av sina kvalitativa och kvantitativa utvärderingar till Europaparlamentet och rådet tillsammans med lämpliga förslag om ändring av detta beslut. Resultaten skall överlämnas före framläggandet av förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för åren 2007 respektive 2010.

Artikel 14

Internationellt samarbete

1.   EES- länderna och kandidatländerna får delta i IDABC-programmet inom ramen för sina respektive avtal med gemenskapen.

2.   Samarbete med andra tredjeländer för att genomföra projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder skall uppmuntras, särskilt med offentliga förvaltningar i Medelhavsländerna, Balkanländerna och länderna i Östeuropa. Särskild uppmärksamhet skall även ägnas åt internationellt samarbete till stöd för ekonomiskt samarbete och utveckling. Kostnaderna härför skall inte täckas av IDABC-programmet.

3.   Internationella organisationer eller andra internationella organ får på egen bekostnad delta i genomförandet av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder.

Artikel 15

Övriga nät

1.   För inrättandet eller förbättringen av övriga nät som inte är projekt av gemensamt intresse eller horisontella åtgärder (nedan kallade ”övriga nät”) skall medlemsstaterna och gemenskapen, i överensstämmelse med relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen om genomförandet av sådana nät, säkerställa att punkterna 2–5 följs.

2.   Med förbehåll för punkt 3 får horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster och infrastrukturtjänster som tillhandahålls av gemenskapen inom ramen för detta beslut användas av övriga nät.

3.   Vart och ett av de övriga näten skall tekniskt specificeras med hänvisning till europeiska standarder eller i förekommande fall allmänt tillgängliga specifikationer eller öppna specifikationer för informationsutbyte och integrering av tjänster, för att säkerställa interoperabilitet mellan nationella system och gemenskapssystem inom och mellan förvaltningssektorer och med företag och medborgare.

4.   Senast den 31 oktober 2005 och därefter årligen skall kommissionen överlämna en rapport om genomförandet av punkterna 1–5 till PEGSCO. I rapporten skall kommissionen ange de relevanta användarkrav eller de andra skäl som hindrar övriga nät från att utnyttja tjänsterna enligt punkt 2 samt diskutera möjligheten att bygga ut dessa tjänster för att utvidga utnyttjandet av dem.

5.   De horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster och infrastrukturtjänster som utvecklats inom gemenskapen under IDA- eller IDABC-programmet får användas av rådet vid upprättandet eller förstärkningen av verksamhet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet i enlighet med avdelningarna V och VI i Fördraget om Europeiska unionen.

Användningen av sådana tjänster skall beslutas och finansieras i enlighet med avdelningarna V och VI i det fördraget.

Artikel 16

Finansieringsram

1.   Finansieringsramen för genomförandet av gemenskapsåtgärden i enlighet med detta beslut fastställs härmed till 148,7 miljoner euro för perioden 1 januari 2005–31 december 2009, varav 59,1 miljoner euro för perioden fram till och med den 31 december 2006.

För perioden efter den 31 december 2006 skall beloppet anses vara bekräftat om det för denna period är förenligt med den gällande budgetplanen för den period som börjar 2007.

2.   De årliga anslagen för perioden 2005–2009 skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 17

lkraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2009.

Utfärdat i Strasbourg den 21 april 2004.

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

P. COX

På rådets vägnar

Ordförande

D. ROCHE

BILAGA I

POLITIKOMRÅDEN FÖR PROJEKT AV GEMENSAMT INTRESSE

Projekt av gemensamt intresse enligt IDABC-programmet är sådana som har inrättats särskilt inom följande områden:

A.   ALLMÄNT

| 1. | Gemenskapens politik och verksamhet (i enlighet med avsnitt B), interinstitutionellt informationsutbyte (i enlighet med avsnitt C), internationellt samarbete (i enlighet med avsnitt D) samt övriga nät (i enlighet med avsnitt E). |
| --- | --- |

1.

Gemenskapens politik och verksamhet (i enlighet med avsnitt B), interinstitutionellt informationsutbyte (i enlighet med avsnitt C), internationellt samarbete (i enlighet med avsnitt D) samt övriga nät (i enlighet med avsnitt E).

| 2. | För att de europeiska organen skall fungera och för att stödja den rättsliga ram som härrör från inrättandet av de europeiska organen. |
| --- | --- |

2.

För att de europeiska organen skall fungera och för att stödja den rättsliga ram som härrör från inrättandet av de europeiska organen.

| 3. | Policy som rör den fria rörligheten för personer, särskilt för tillhandahållande av likvärdiga tjänster till medborgare och företag i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Policy som rör den fria rörligheten för personer, särskilt för tillhandahållande av likvärdiga tjänster till medborgare och företag i de olika medlemsstaterna.

| 4 | Åtgärder som inom ramen för gemenskapens politik och verksamheter och under oförutsebara omständigheter brådskande behövs för att stödja gemenskapens och medlemsstaternas åtgärder. |
| --- | --- |

4

Åtgärder som inom ramen för gemenskapens politik och verksamheter och under oförutsebara omständigheter brådskande behövs för att stödja gemenskapens och medlemsstaternas åtgärder.

B.   GEMENSKAPENS POLITIK OCH VERKSAMHET

| 1. | Ekonomisk och monetär politik. |
| --- | --- |

1.

Ekonomisk och monetär politik.

| 2. | Konsolidering av gemenskapens regelverk med hänsyn till utvidgningen av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.

Konsolidering av gemenskapens regelverk med hänsyn till utvidgningen av Europeiska unionen.

| 3. | Regional politik och sammanhållningspolitik, särskilt för att underlätta insamling, hantering och spridning av information om genomförandet av regional politik och sammanhållningspolitik på central och regional nivå inom offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

3.

Regional politik och sammanhållningspolitik, särskilt för att underlätta insamling, hantering och spridning av information om genomförandet av regional politik och sammanhållningspolitik på central och regional nivå inom offentlig förvaltning.

| 4. | Gemenskapsfinansiering, särskilt för att skapa ett gränssnitt till kommissionens befintliga databaser för att underlätta europeiska organisationers och i synnerhet små och medelstora företags tillgång till information om gemenskapens finansieringskällor. |
| --- | --- |

4.

Gemenskapsfinansiering, särskilt för att skapa ett gränssnitt till kommissionens befintliga databaser för att underlätta europeiska organisationers och i synnerhet små och medelstora företags tillgång till information om gemenskapens finansieringskällor.

| 5. | Statistik, särskilt för insamling och spridning av statistikuppgifter, och statistik till stöd för e-förvaltning, för att utvärdera interoperabiliteten mellan system och deras effektivitet och därigenom mäta hur de fungerar. |
| --- | --- |

5.

Statistik, särskilt för insamling och spridning av statistikuppgifter, och statistik till stöd för e-förvaltning, för att utvärdera interoperabiliteten mellan system och deras effektivitet och därigenom mäta hur de fungerar.

| 6. | Offentliggörande av allmänna handlingar och hantering av allmänna informationstjänster. |
| --- | --- |

6.

Offentliggörande av allmänna handlingar och hantering av allmänna informationstjänster.

| 7. | Jordbruks- och fiskerisektorn, särskilt när det gäller stöd till förvaltningen av jordbruksmarknaderna och jordbrukets strukturer, effektivare ekonomisk förvaltning, utbyte av jordbruksföretagens redovisningsuppgifter mellan nationella organ och kommissionen, samt kampen mot bedrägerier. |
| --- | --- |

7.

Jordbruks- och fiskerisektorn, särskilt när det gäller stöd till förvaltningen av jordbruksmarknaderna och jordbrukets strukturer, effektivare ekonomisk förvaltning, utbyte av jordbruksföretagens redovisningsuppgifter mellan nationella organ och kommissionen, samt kampen mot bedrägerier.

| 8. | Industri- och tjänstesektorn, särskilt för utbyte av information mellan offentliga förvaltningar med ansvar för frågor som rör företagens konkurrenskraft, samt mellan sådana offentliga förvaltningar och industriförbund. |
| --- | --- |

8.

Industri- och tjänstesektorn, särskilt för utbyte av information mellan offentliga förvaltningar med ansvar för frågor som rör företagens konkurrenskraft, samt mellan sådana offentliga förvaltningar och industriförbund.

| 9. | Konkurrenspolitik, särskilt genom genomförande av ett förbättrat elektroniskt datautbyte med nationella offentliga förvaltningar i syfte att underlätta informations- och samrådsförfaranden. |
| --- | --- |

9.

Konkurrenspolitik, särskilt genom genomförande av ett förbättrat elektroniskt datautbyte med nationella offentliga förvaltningar i syfte att underlätta informations- och samrådsförfaranden.

| 10. | Utbildnings- och kultursektorn samt den audiovisuella sektorn, särskilt för informationsutbyte om innehåll i öppna nät, samt för att främja utveckling och fri omsättning av nya audiovisuella tjänster och informationstjänster. |
| --- | --- |

10.

Utbildnings- och kultursektorn samt den audiovisuella sektorn, särskilt för informationsutbyte om innehåll i öppna nät, samt för att främja utveckling och fri omsättning av nya audiovisuella tjänster och informationstjänster.

| 11. | Transportsektorn, särskilt till stöd för utbyte av uppgifter om förare, fordon, fartyg och transportföretag. |
| --- | --- |

11.

Transportsektorn, särskilt till stöd för utbyte av uppgifter om förare, fordon, fartyg och transportföretag.

| 12. | Turism, miljö, konsumentskydd, folkhälsa och offentlig upphandling. |
| --- | --- |

12.

Turism, miljö, konsumentskydd, folkhälsa och offentlig upphandling.

| 13. | Forskningspolitik, särskilt för att underlätta insamling, hantering och spridning av information om genomförandet av samordnad forskningspolitik på nationell nivå inom offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

13.

Forskningspolitik, särskilt för att underlätta insamling, hantering och spridning av information om genomförandet av samordnad forskningspolitik på nationell nivå inom offentlig förvaltning.

| 14. | Bidrag till att uppnå målen för eEurope-initiativet och dess handlingsplan, i synnerhet avsnittet om e-förvaltning och säkerhet, som är tänkt att vara till nytta för företagen och medborgarna. |
| --- | --- |

14.

Bidrag till att uppnå målen för eEurope-initiativet och dess handlingsplan, i synnerhet avsnittet om e-förvaltning och säkerhet, som är tänkt att vara till nytta för företagen och medborgarna.

| 15. | Immigrationspolitik, särskilt genom genomförande av ett förbättrat elektroniskt datautbyte med nationella offentliga förvaltningar i syfte att underlätta informations- och samrådsförfaranden. |
| --- | --- |

15.

Immigrationspolitik, särskilt genom genomförande av ett förbättrat elektroniskt datautbyte med nationella offentliga förvaltningar i syfte att underlätta informations- och samrådsförfaranden.

| 16. | Samarbete mellan rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

16.

Samarbete mellan rättsliga myndigheter.

| 17. | Informationssystem som gör det möjligt för nationella parlament och det civila samhället att delta i lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

17.

Informationssystem som gör det möjligt för nationella parlament och det civila samhället att delta i lagstiftningsprocessen.

| 18. | Uppföljning av hur gemenskapslagstiftningen genomförs i medlemsstaterna och utbyte av information mellan medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna. |
| --- | --- |

18.

Uppföljning av hur gemenskapslagstiftningen genomförs i medlemsstaterna och utbyte av information mellan medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna.

C.   INFORMATIONSUTBYTE MELLAN INSTITUTIONERNA

Informationsutbyte mellan institutionerna, särskilt

| 1. | till stöd för gemenskapens beslutsprocess samt parlamentsfrågor, |
| --- | --- |

1.

till stöd för gemenskapens beslutsprocess samt parlamentsfrågor,

| 2. | för inrättande av de nödvändiga telematiklänkarna mellan kommissionen, Europaparlamentet, rådet (inklusive webbsidan för Europeiska unionens sittande ordförandeskap, medlemsstaternas ständiga representationer och samarbetande nationella ministerier) och andra gemenskapsinstitutioner, |
| --- | --- |

2.

för inrättande av de nödvändiga telematiklänkarna mellan kommissionen, Europaparlamentet, rådet (inklusive webbsidan för Europeiska unionens sittande ordförandeskap, medlemsstaternas ständiga representationer och samarbetande nationella ministerier) och andra gemenskapsinstitutioner,

| 3. | för att underlätta flerspråkigheten i interinstitutionellt informationsutbyte, hantering av flödet av översättningar samt översättningshjälpmedel, utveckling och gemensamt utnyttjande av flerspråkiga resurser samt organiserandet av gemensam tillgång till dessa resurser, |
| --- | --- |

3.

för att underlätta flerspråkigheten i interinstitutionellt informationsutbyte, hantering av flödet av översättningar samt översättningshjälpmedel, utveckling och gemensamt utnyttjande av flerspråkiga resurser samt organiserandet av gemensam tillgång till dessa resurser,

| 4. | för europeiska organs och gemenskapsinstitutioners gemensamma utnyttjande av handlingar. |
| --- | --- |

4.

för europeiska organs och gemenskapsinstitutioners gemensamma utnyttjande av handlingar.

D.   INTERNATIONELLT SAMARBETE

Utvidgning av projekten av gemensamt intresse till att omfatta även tredjeländer, kandidatländer och internationella organisationer, med tonvikt på initiativ för att främja utveckling och ekonomiskt samarbete.

E.   ÖVRIGA NÄT

De projekt av gemensamt intresse som tidigare finansierades genom IDA-programmet och som nu har egen gemenskapsfinansiering hör ändå till den grupp ”övriga nät” som avses i artikel 14 i detta beslut.

BILAGA II

HORISONTELLA ÅTGÄRDER

Horisontella åtgärder enligt IDABC-programmet är särskilt:

A.   HORISONTELLA ALLEUROPEISKA e-FÖRVALTNINGSTJÄNSTER

Horisontella åtgärder för att inleda, möjliggöra och förvalta tillhandahållande av horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster, inbegripet organisation och samordning, t.ex.

| a) | en portal för tillgång till alleuropeisk, flerspråkig information online och interaktiva tjänster till företag och medborgare, |
| --- | --- |

a)

en portal för tillgång till alleuropeisk, flerspråkig information online och interaktiva tjänster till företag och medborgare,

| b) | en enda åtkomstpunkt till t.ex. juridiska informationstjänster online i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

b)

en enda åtkomstpunkt till t.ex. juridiska informationstjänster online i medlemsstaterna,

| c) | interaktiva applikationer för att ta del av berörda parters synpunkter och erfarenhet i frågor av allmänt intresse och om gemenskapspolitiken. |
| --- | --- |

c)

interaktiva applikationer för att ta del av berörda parters synpunkter och erfarenhet i frågor av allmänt intresse och om gemenskapspolitiken.

B.   INFRASTRUKTURTJÄNSTER

Horisontella åtgärder för att tillhandahålla och underhålla tekniska lösningar och programvarulösningar med specifika IKT-relaterade funktioner, från kommunikationer till fastställda standarder. Tekniska lösningar och programvarulösningar omfattar bl.a. följande nättjänster, middleware, säkerhet och riktlinjer:

| a) | Säker och tillförlitlig kommunikationsplattform för utbyte av data mellan offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

a)

Säker och tillförlitlig kommunikationsplattform för utbyte av data mellan offentliga förvaltningar.

| b) | Ett säkert och tillförlitligt system för att hantera dataflöden som är hopkopplade med olika arbetsflöden. |
| --- | --- |

b)

Ett säkert och tillförlitligt system för att hantera dataflöden som är hopkopplade med olika arbetsflöden.

| c) | Gemensam verktygslåda för hantering av flerspråkiga webbplatser och portaler i samarbete. |
| --- | --- |

c)

Gemensam verktygslåda för hantering av flerspråkiga webbplatser och portaler i samarbete.

| d) | Ackreditering av plattformar för att hantera konfidentiell information. |
| --- | --- |

d)

Ackreditering av plattformar för att hantera konfidentiell information.

| e) | Fastställande och införande av en politik för autentisering för nät och projekt av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

e)

Fastställande och införande av en politik för autentisering för nät och projekt av gemensamt intresse.

| f) | Säkerhetsundersökningar och riskanalyser till stöd för nät eller andra infrastrukturtjänster. |
| --- | --- |

f)

Säkerhetsundersökningar och riskanalyser till stöd för nät eller andra infrastrukturtjänster.

| g) | Mekanismer för att skapa förtroende mellan certifieringsmyndigheterna så att elektroniska certifikat kan användas vid horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster. |
| --- | --- |

g)

Mekanismer för att skapa förtroende mellan certifieringsmyndigheterna så att elektroniska certifikat kan användas vid horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster.

| h) | Tjänster för identifikation, godkännande, autentisering och icke-avvisning i samband med projekt av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

h)

Tjänster för identifikation, godkännande, autentisering och icke-avvisning i samband med projekt av gemensamt intresse.

| i) | Gemensamma ramar för att dela och utbyta information och kunskap mellan europeiska offentliga förvaltningar och med företag och medborgare, inklusive riktlinjer för arkitekturen. |
| --- | --- |

i)

Gemensamma ramar för att dela och utbyta information och kunskap mellan europeiska offentliga förvaltningar och med företag och medborgare, inklusive riktlinjer för arkitekturen.

| j) | Specifikation av XML-vokabulär, XML-scheman och XML-produkter för att främja utbytet av data i nät. |
| --- | --- |

j)

Specifikation av XML-vokabulär, XML-scheman och XML-produkter för att främja utbytet av data i nät.

| k) | Funktionella och icke-funktionella standardkrav för hantering av elektroniska register inom de offentliga förvaltningarna. |
| --- | --- |

k)

Funktionella och icke-funktionella standardkrav för hantering av elektroniska register inom de offentliga förvaltningarna.

| l) | En ram för metadata för information från den offentliga sektorn i alleuropeiska tillämpningar. |
| --- | --- |

l)

En ram för metadata för information från den offentliga sektorn i alleuropeiska tillämpningar.

| m) | Jämförelse av standarder för öppet utbyte för att fastställa riktlinjer för öppna format. |
| --- | --- |

m)

Jämförelse av standarder för öppet utbyte för att fastställa riktlinjer för öppna format.

| n) | Gemensamma specifikationer och infrastrukturtjänster för att underlätta elektronisk upphandling i hela Europa. |
| --- | --- |

n)

Gemensamma specifikationer och infrastrukturtjänster för att underlätta elektronisk upphandling i hela Europa.

| o) | System för maskinöversättning och andra flerspråkiga verktyg, inklusive ordböcker, thesaurus och klassificeringssystem till stöd för flerspråkighet. |
| --- | --- |

o)

System för maskinöversättning och andra flerspråkiga verktyg, inklusive ordböcker, thesaurus och klassificeringssystem till stöd för flerspråkighet.

| p) | Tillämpningar för att främja samarbete mellan offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

p)

Tillämpningar för att främja samarbete mellan offentliga förvaltningar.

| q) | Tillämpningar för att främja tillgång till tjänster via flera kanaler. |
| --- | --- |

q)

Tillämpningar för att främja tillgång till tjänster via flera kanaler.

| r) | Undersökningar av program med öppen källkod och åtgärder för att underlätta utbytet av erfarenheter mellan offentliga förvaltningar och deras tillämpning av lösningar. |
| --- | --- |

r)

Undersökningar av program med öppen källkod och åtgärder för att underlätta utbytet av erfarenheter mellan offentliga förvaltningar och deras tillämpning av lösningar.

C.   STRATEGISKA INSATSER OCH STÖDINSATSER

| 1. | Strategiska insatser till stöd för utvärdering och främjande av bl.a. följande alleuropeiska e-förvaltningstjänster:






  a) | Analys av strategier för e-förvaltning och förvaltning av information i hela Europa. |
| --- | --- | --- |

1.

Strategiska insatser till stöd för utvärdering och främjande av bl.a. följande alleuropeiska e-förvaltningstjänster:

a)

Analys av strategier för e-förvaltning och förvaltning av information i hela Europa.

| b) | Anordnande av informationskampanjer med deltagande av berörda parter. |
| --- | --- |

b)

Anordnande av informationskampanjer med deltagande av berörda parter.

| c) | Att främja inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster med särskild tonvikt på tjänster till företag och medborgare. |
| --- | --- |

c)

Att främja inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster med särskild tonvikt på tjänster till företag och medborgare.

| 2. | Stödinsatser för programhantering för att övervaka och förbättra programmets ändamålsenlighet och effektivitet, t.ex.






  a) | kvalitetssäkring och kvalitetskontroll för bättre specificeringar av projektmål samt projekts genomförande och resultat, |
| --- | --- | --- |

2.

Stödinsatser för programhantering för att övervaka och förbättra programmets ändamålsenlighet och effektivitet, t.ex.

a)

kvalitetssäkring och kvalitetskontroll för bättre specificeringar av projektmål samt projekts genomförande och resultat,

| b) | programutvärdering och kostnadsnyttoanalys av specifika projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder. |
| --- | --- |

b)

programutvärdering och kostnadsnyttoanalys av specifika projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder.

| 3. | Stödinsatser för att främja spridning av goda rutiner till offentliga förvaltningar beträffande tillämpning av informationsteknik, t.ex.






  a) | rapporter, webbplatser, konferenser och rent allmänt initiativ riktade till allmänheten, |
| --- | --- | --- |

3.

Stödinsatser för att främja spridning av goda rutiner till offentliga förvaltningar beträffande tillämpning av informationsteknik, t.ex.

a)

rapporter, webbplatser, konferenser och rent allmänt initiativ riktade till allmänheten,

| b) | övervakning, analys av och spridning av webbplatsinformation om initiativ och goda rutiner när det gäller e-förvaltningsverksamhet i medlemsstaterna, gemenskapen och internationellt, |
| --- | --- |

b)

övervakning, analys av och spridning av webbplatsinformation om initiativ och goda rutiner när det gäller e-förvaltningsverksamhet i medlemsstaterna, gemenskapen och internationellt,

| c) | främja spridningen av goda rutiner t.ex. vid offentliga förvaltningars användning av program med öppen källkod. |
| --- | --- |

c)

främja spridningen av goda rutiner t.ex. vid offentliga förvaltningars användning av program med öppen källkod.

---

(1)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 83.

1

(2)  EUT C 73, 23.3.2004, s. 72.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 18 november 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 december 2003 (EUT C 66 E, 16.3.2004, s. 22) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2004 (ännu ej offentliggjord i EUT). Rådets beslut av den 30 mars 2004.

3

(4)  EGT L 203, 3.8.1999, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 2046/2002/EG (EGT L 316, 20.11.2002, s. 4).

4

(5)  EGT L 203, 3.8.1999, s. 9. Beslutet ändrat genom beslut nr 2045/2002/EG (EGT L 316, 20.11.2002, s. 1).

5

(6)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

9

(10)  EGT L 183, 11.7.1997, s. 12.

10

(11)  EGT L 14, 18.1.2001, s. 32.

11

(12)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 9.

12

(13)  EUT L 336, 23.12.2003, s.1

13

---