# Službeni list C 281/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 281 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.10. kolovoza 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 281

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.10. kolovoza 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 281/01 | Tečajna lista eura – 9. kolovoza 2023. | 1 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2023/C 281/02 | Obavijest Vlade Republike Poljske koje se odnosi na Direktivu 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika | 2 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 281/01

Tečajna lista eura – 9. kolovoza 2023.

1

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2023/C 281/02

Obavijest Vlade Republike Poljske koje se odnosi na Direktivu 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika

2

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | SUDSKI POSTUPCI |
| | Sud EFTA-e |
| 2023/C 281/03 | Presuda Suda od 28. ožujka 2023. u predmetu E-4/22 – Stendi AS & Norlandia Care Norge AS protiv Oslo kommune
  (Sloboda pružanja usluga – članak 36. Sporazuma o EGP-u – Pojam usluga – Članak 37. Sporazuma o EGP-u – Članak 39. Sporazuma o EGP-u – Članak 32. Sporazuma o EGP-u – Izvršavanje javnih ovlasti – Javna nabava – Direktiva 2014/24/EU – Ugovor o javnim uslugama – ideelle organisasjoner – Rezervacija ugovora – Isključenje subjekata koji ostvaruju dobit) | 6 |
| 2023/C 281/04 | Presuda Suda od 19. travnja 2023. u Predmetu E-9/22 – Verkfræðingafélag Íslands (Islandsko udruženje ovlaštenih inženjera), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Sindikat računalnih inženjera) i Lyfjafræðingafélag Íslands (Farmaceutsko društvo Islanda) protiv islandske države (Direktiva Vijeća 98/59/EZ – Kolektivno otkazivanje – Obveza pokretanja savjetovanja s predstavnicima radnika – Obveza obavješćivanja nadležnog javnog tijela – Ugovorna struktura radnog odnosa) | 8 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2023/C 281/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11201 – REXEL DEVELOPPEMENT / WASCO) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 9 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 281/06 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 11 |
| 2023/C 281/07 | Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 | 15 |

V.   Objave

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

2023/C 281/03

Presuda Suda od 28. ožujka 2023. u predmetu E-4/22 – Stendi AS & Norlandia Care Norge AS protiv Oslo kommune
  (Sloboda pružanja usluga – članak 36. Sporazuma o EGP-u – Pojam usluga – Članak 37. Sporazuma o EGP-u – Članak 39. Sporazuma o EGP-u – Članak 32. Sporazuma o EGP-u – Izvršavanje javnih ovlasti – Javna nabava – Direktiva 2014/24/EU – Ugovor o javnim uslugama – ideelle organisasjoner – Rezervacija ugovora – Isključenje subjekata koji ostvaruju dobit)

(Sloboda pružanja usluga – članak 36. Sporazuma o EGP-u – Pojam usluga – Članak 37. Sporazuma o EGP-u – Članak 39. Sporazuma o EGP-u – Članak 32. Sporazuma o EGP-u – Izvršavanje javnih ovlasti – Javna nabava – Direktiva 2014/24/EU – Ugovor o javnim uslugama – ideelle organisasjoner – Rezervacija ugovora – Isključenje subjekata koji ostvaruju dobit)

6

2023/C 281/04

Presuda Suda od 19. travnja 2023. u Predmetu E-9/22 – Verkfræðingafélag Íslands (Islandsko udruženje ovlaštenih inženjera), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Sindikat računalnih inženjera) i Lyfjafræðingafélag Íslands (Farmaceutsko društvo Islanda) protiv islandske države (Direktiva Vijeća 98/59/EZ – Kolektivno otkazivanje – Obveza pokretanja savjetovanja s predstavnicima radnika – Obveza obavješćivanja nadležnog javnog tijela – Ugovorna struktura radnog odnosa)

(Direktiva Vijeća 98/59/EZ – Kolektivno otkazivanje – Obveza pokretanja savjetovanja s predstavnicima radnika – Obveza obavješćivanja nadležnog javnog tijela – Ugovorna struktura radnog odnosa

8

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2023/C 281/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11201 – REXEL DEVELOPPEMENT / WASCO) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

9

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 281/06

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

11

2023/C 281/07

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

15

---

| | Ispravci |
| --- | --- |
| | Ispravak Odluke Vijeća od 14. srpnja 2023. o izmjeni Odluke 98/481/EZ o odobravanju vanjskih revizora Europske središnje banke 2023/C 275/08 ( SL C 275, 4.8.2023. ) | 23 |

Ispravci

Ispravak Odluke Vijeća od 14. srpnja 2023. o izmjeni Odluke 98/481/EZ o odobravanju vanjskih revizora Europske središnje banke 2023/C 275/08 ( SL C 275, 4.8.2023. )

( SL C 275, 4.8.2023. )

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 10.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 281/1

---

Tečajna lista eura (1)

9. kolovoza 2023.

(2023/C 281/01)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0968 |
| JPY | japanski jen | 157,35 |
| DKK | danska kruna | 7,4511 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86180 |
| SEK | švedska kruna | 11,7195 |
| CHF | švicarski franak | 0,9627 |
| ISK | islandska kruna | 144,50 |
| NOK | norveška kruna | 11,2063 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,293 |
| HUF | mađarska forinta | 388,44 |
| PLN | poljski zlot | 4,4670 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9480 |
| TRY | turska lira | 29,6458 |
| AUD | australski dolar | 1,6779 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4740 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5766 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8103 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4761 |
| KRW | južnokorejski von | 1 441,47 |
| ZAR | južnoafrički rand | 20,8921 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,9030 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 661,91 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0146 |
| PHP | filipinski pezo | 61,728 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 38,361 |
| BRL | brazilski real | 5,3664 |
| MXN | meksički pezo | 18,8106 |
| INR | indijska rupija | 90,8795 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0968

JPY

japanski jen

157,35

DKK

danska kruna

7,4511

GBP

funta sterlinga

0,86180

SEK

švedska kruna

11,7195

CHF

švicarski franak

0,9627

ISK

islandska kruna

144,50

NOK

norveška kruna

11,2063

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,293

HUF

mađarska forinta

388,44

PLN

poljski zlot

4,4670

RON

rumunjski novi leu

4,9480

TRY

turska lira

29,6458

AUD

australski dolar

1,6779

CAD

kanadski dolar

1,4740

HKD

hongkonški dolar

8,5766

NZD

novozelandski dolar

1,8103

SGD

singapurski dolar

1,4761

KRW

južnokorejski von

1 441,47

ZAR

južnoafrički rand

20,8921

CNY

kineski renminbi-juan

7,9030

IDR

indonezijska rupija

16 661,91

MYR

malezijski ringit

5,0146

PHP

filipinski pezo

61,728

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

38,361

BRL

brazilski real

5,3664

MXN

meksički pezo

18,8106

INR

indijska rupija

90,8795

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 10.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 281/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 281/2

---

Obavijest Vlade Republike Poljske koje se odnosi na Direktivu 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika

(2023/C 281/02)

Obavijest o zahtjevu za davanje koncesije za traženje i istraživanje ležišta nafte i prirodnog plina te vađenje nafte i prirodnog plina u području „Tworzanice”

ODJELJAK I.:   PRAVNA OSNOVA

| 1. | Članak 49. stavak 2. Zakona o geološkim istraživanjima i rudarstvu od 9. lipnja 2011. (Službeni list (Dziennik Ustaw) iz 2023., oznaka 633) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Direktiva 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 1994 o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika (SL L 164, 30.6.1994., str. 3., posebno izdanje na poljskom jeziku: poglavlje 6., svezak 2., str. 262.) |
| --- | --- |

2.

ODJELJAK II.:   JAVNI NARUČITELJ

Naziv: Ministarstvo klime i okoliša

Poštanska adresa: ul. Wawelska 52/54 00-922 Varšava, Poljska,

Tel. +48 223692449

Faks +48 223692460

Internetske stranice: www.gov.pl/web/klimat

ODJELJAK III.:   PREDMET POSTUPKA

1.   Informacije o podnošenju zahtjeva za davanje koncesije:

Zahtjev za davanje koncesije za traženje i istraživanje ležišta nafte i prirodnog plina te vađenje nafte i prirodnog plina u području „Tworzanice” podnesen je tijelu nadležnom za davanje koncesije.

2.   Vrste aktivnosti za koje se daje koncesija:

Koncesija za traženje i istraživanje ležišta nafte i prirodnog plina te vađenje nafte i prirodnog plina u području „Tworzanice”, na području koncesijskog bloka br. 246.

3.   Područje na kojem će se provoditi aktivnosti:

Granice područja definirane su pravcima koji povezuju točke sa sljedećim koordinatama prema koordinatnom sustavu PL-1992:

| Lp. | X [PL-1992] | Y [PL-1992] |
| --- | --- | --- |
| 1 | 441 649,19 | 343 217,76 |
| 2 | 440 073,77 | 352 906,66 |
| 3 | 437 234,00 | 352 808,00 |
| 4 | 438 572,00 | 341 567,00 |
| 5 | 440 658,00 | 341 941,00 |

Lp.

X [PL-1992]

Y [PL-1992]

1

441 649,19

343 217,76

2

440 073,77

352 906,66

3

437 234,00

352 808,00

4

438 572,00

341 567,00

5

440 658,00

341 941,00

Površina vertikalne projekcije područja obuhvaćenog predmetnim postupkom podnošenja ponuda iznosi 33,408259 km2.

Administrativni položaj:

| | regija Wielkopolskie; |
| --- | --- |

regija Wielkopolskie;

| | okrug Leszno, ruralna općina Krzemieniewo, urbana i ruralna općina Rydzyna; |
| --- | --- |

okrug Leszno, ruralna općina Krzemieniewo, urbana i ruralna općina Rydzyna;

| | okrug Gostyń, grad/ruralna općina Poniec. |
| --- | --- |

okrug Gostyń, grad/ruralna općina Poniec.

4.   Rok za podnošenje zahtjeva za davanje koncesije drugim subjektima zainteresiranima za djelatnost za koju se dodjeljuje koncesija, koji ne smije biti kraći od 90 dana od objave ove obavijesti u Službenom listu Europske unije:

Zahtjeve za davanje koncesije treba dostaviti u sjedište Ministarstva zaštite okoliša do 12 sati po srednjoeuropskom vremenu (CET/CEST) posljednjeg dana roka od 180 dana koji teče od prvog dana nakon objave ove obavijesti u Službenom listu Europske unije.

5.   Kriteriji za ocjenjivanje zahtjeva za davanje koncesije i ponderiranje tih kriterija u skladu s člankom 49. stavcima 1., 1.a i 3. Zakona o geološkim istraživanjima i rudarstvu:

Zaprimljene ponude ocjenjuju se na temelju sljedećih kriterija:

| | 30 % – opseg i raspored predloženih geoloških radova, uključujući geološke operacije, ili predloženih rudarskih operacija; |
| --- | --- |

30 % – opseg i raspored predloženih geoloških radova, uključujući geološke operacije, ili predloženih rudarskih operacija;

| | 20 % – opseg i raspored obveznog uzimanja uzoraka dobivenih tijekom geoloških operacija, uključujući uzimanje cilindričnih uzoraka jezgre; |
| --- | --- |

20 % – opseg i raspored obveznog uzimanja uzoraka dobivenih tijekom geoloških operacija, uključujući uzimanje cilindričnih uzoraka jezgre;

| | 20 % – financijski kapaciteti kojima se u odgovarajućoj mjeri jamči da će se provesti aktivnosti povezane s traženjem i istraživanjem ležišta ugljikovodika odnosno s vađenjem ugljikovodika, posebno izvori i metode financiranja predviđenih aktivnosti, uključujući udio vlastitih sredstava i vanjskog financiranja; |
| --- | --- |

20 % – financijski kapaciteti kojima se u odgovarajućoj mjeri jamči da će se provesti aktivnosti povezane s traženjem i istraživanjem ležišta ugljikovodika odnosno s vađenjem ugljikovodika, posebno izvori i metode financiranja predviđenih aktivnosti, uključujući udio vlastitih sredstava i vanjskog financiranja;

| | 20 % – tehnologija predložena za izvođenje geoloških radova, uključujući geološke operacije ili rudarske operacije, primjenom inovativnih elemenata razvijenih za predmetni projekt; |
| --- | --- |

20 % – tehnologija predložena za izvođenje geoloških radova, uključujući geološke operacije ili rudarske operacije, primjenom inovativnih elemenata razvijenih za predmetni projekt;

| | 5 % – tehnički kapaciteti za traženje i istraživanje ležišta ugljikovodika odnosno za vađenje ugljikovodika, posebno raspoloživost odgovarajućih tehničkih, organizacijskih, logističkih i ljudskih resursa (uključujući 2 % za opseg suradnje, uzimajući u obzir razvoj i primjenu inovativnih rješenja za traženje, istraživanje i vađenje ugljikovodika, sa znanstvenim tijelima aktivnima u geološkim istraživanjima u Poljskoj, te analitičkih alata, tehnologija i metoda za traženje ležišta ugljikovodika koji uzimaju u obzir poljske geološke specifičnosti i koji se mogu primijeniti u tim uvjetima, uvrštenima na popis znanstvenih tijela iz članka 49.k stavka 1. Zakona o geološkim istraživanjima i rudarstvu); |
| --- | --- |

5 % – tehnički kapaciteti za traženje i istraživanje ležišta ugljikovodika odnosno za vađenje ugljikovodika, posebno raspoloživost odgovarajućih tehničkih, organizacijskih, logističkih i ljudskih resursa (uključujući 2 % za opseg suradnje, uzimajući u obzir razvoj i primjenu inovativnih rješenja za traženje, istraživanje i vađenje ugljikovodika, sa znanstvenim tijelima aktivnima u geološkim istraživanjima u Poljskoj, te analitičkih alata, tehnologija i metoda za traženje ležišta ugljikovodika koji uzimaju u obzir poljske geološke specifičnosti i koji se mogu primijeniti u tim uvjetima, uvrštenima na popis znanstvenih tijela iz članka 49.k stavka 1. Zakona o geološkim istraživanjima i rudarstvu);

| | 5 % – iskustvo u traženju i istraživanju ležišta ugljikovodika ili vađenju ugljikovodika uz osiguravanje sigurnog rada, zaštite zdravlja i života ljudi i životinja te zaštite okoliša. |
| --- | --- |

5 % – iskustvo u traženju i istraživanju ležišta ugljikovodika ili vađenju ugljikovodika uz osiguravanje sigurnog rada, zaštite zdravlja i života ljudi i životinja te zaštite okoliša.

Ako nakon ocjenjivanja zahtjeva na temelju prethodno navedenih kriterija dvije ili više ponuda imaju isti broj bodova, kao dodatni kriterij koji omogućuje konačni odabir između tih ponuda uzet će se visina naknade za utvrđivanje prava na rudarenje koju treba platiti tijekom faze traženja i istraživanja.

ODJELJAK IV.:   DODATNE INFORMACIJE

IV.1)   Zahtjevi se šalju Odjelu za geologiju i geološke koncesije Ministarstva klime i okoliša na sljedeću adresu:

| Ministarstvo klime i okoliša |
| --- |
| Odjel za geologiju i geološke koncesije |
| ul. Wawelska 52/54 |
| 00-922 Varšava |
| Poljska |

Ministarstvo klime i okoliša

Odjel za geologiju i geološke koncesije

ul. Wawelska 52/54

00-922 Varšava

Poljska

IV.2)   Dodatne informacije:

| — | Internetske stranice Ministarstva klime i okoliša: https://www.gov.pl/web/klimat |
| --- | --- |

—

Internetske stranice Ministarstva klime i okoliša: https://www.gov.pl/web/klimat

| — | Odjel za geologiju i geološke koncesije: |
| --- | --- |

—

Odjel za geologiju i geološke koncesije:

| Ministarstvo klime i okoliša |
| --- |
| ul. Wawelska 52/54 |
| 00-922 Varšava |
| Poljska |

Ministarstvo klime i okoliša

ul. Wawelska 52/54

00-922 Varšava

Poljska

Tel. + 48 223692449

Faks + 48225792460

E-pošta: DGK@klimat.gov.pl

IV.3)   Odluka o davanju koncesije:

Zahtjeve za koncesiju mogu podnijeti subjekti za koje je izdana odluka kojom se potvrđuje pozitivan ishod kvalifikacijskog postupka, kako je predviđeno člankom 49.a stavkom 17. Zakona o geološkim istraživanjima i rudarstvu.

IV.4)   Minimalna naknada za utvrđivanje prava na rudarenje:

Minimalna naknada za utvrđivanje prava na rudarenje za područje Tworzanice tijekom petogodišnje faze traženja i istraživanja iznosi 30 000,00 PLN (slovima: trideset tisuća zlota i nula groša) godišnje. Godišnja naknada za utvrđivanje prava na rudarenje u svrhu traženja i istraživanja povezuje se s indeksom prosječnih potrošačkih cijena za razdoblje od datuma sklapanja ugovora do godine koja prethodi datumu plaćanja naknade. Indeks objavljuje predsjednik Središnjeg statističkog ureda u Službenom listu Republike Poljske (Monitor Polski).

IV.5)   Davanje koncesije i utvrđivanje prava na rudarenje:

Nakon što primi mišljenja ili sporazume propisane Zakonom o geološkim istraživanjima i rudarstvu, tijelo nadležno za davanje koncesije dodjeljuje koncesije za traženje i istraživanje ležišta ugljikovodika i vađenje ugljikovodika:

| 1. | subjektu čiji je zahtjev ocijenjen s najviše bodova, ili |
| --- | --- |

1.

subjektu čiji je zahtjev ocijenjen s najviše bodova, ili

| 2. | ako je zahtjev za davanje koncesije ocijenjen s najviše bodova zajednički podnijelo nekoliko subjekata, strankama sporazuma o suradnji – nakon što se sporazum dostavi tijelu nadležnom za davanje koncesija, a istodobno neće dodijeliti koncesije drugim subjektima (članak 49.ee stavak 1. Zakona o geološkim istraživanjima i rudarstvu). |
| --- | --- |

2.

ako je zahtjev za davanje koncesije ocijenjen s najviše bodova zajednički podnijelo nekoliko subjekata, strankama sporazuma o suradnji – nakon što se sporazum dostavi tijelu nadležnom za davanje koncesija, a istodobno neće dodijeliti koncesije drugim subjektima (članak 49.ee stavak 1. Zakona o geološkim istraživanjima i rudarstvu).

Tijelo nadležno za davanje koncesija sklopit će ugovor o pravu na rudarenje sa subjektom čiji je zahtjev ocijenjen s najviše bodova, ili, ako je zahtjev za davanje koncesije ocijenjen s najviše bodova zajednički podnijelo nekoliko subjekata, sa svim subjektima koji su podnijeli zajednički zahtjev (članak 49.ee stavak 2. Zakona o geološkim istraživanjima i rudarstvu). Da bi operater provodio aktivnosti koje uključuju traženje i istraživanje ležišta ugljikovodika i vađenje ugljikovodika u Poljskoj, mora imati i prava na rudarenje i koncesiju.

IV.6)   Zahtjevi koje podnositelji zahtjeva za davanje koncesije moraju ispuniti i dokumenti koje moraju dostaviti:

U članku 49.eb Zakona o geološkim istraživanjima i rudarstvu utvrđeni su sastavni dijelovi zahtjeva za davanje koncesije.

Kad je riječ o geološkim radovima, uključujući geološke operacije, trebala bi biti navedena starost geoloških formacija (geološka namjena) u kojima će se izvoditi ti radovi.

IV.7)   Minimalna kategorija istraživanja ležišta:

Minimalna kategorija istraživanja ležišta nafte i prirodnog plina na području „Tworzanice” jest kategorija C.

Za ministra Jolanta Maj

Zamjenica direktora

Odjel za geologiju i geološke koncesije

Ministarstvo klime i okoliša

---

V. Objave

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

| 10.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 281/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 281/6

---

PRESUDA SUDA

od 28. ožujka 2023.

u predmetu E-4/22

Stendi AS & Norlandia Care Norge AS protiv Oslo kommune

(Sloboda pružanja usluga – članak 36. Sporazuma o EGP-u – Pojam „usluga” – Članak 37. Sporazuma o EGP-u – Članak 39. Sporazuma o EGP-u – Članak 32. Sporazuma o EGP-u – Izvršavanje javnih ovlasti – Javna nabava – Direktiva 2014/24/EU – Ugovor o javnim uslugama – „ideelle organisasjoner” – Rezervacija ugovora – Isključenje subjekata koji ostvaruju dobit)

(2023/C 281/03)

U predmetu E-4/22, Stendi AS & Norlandia Care Norge AS protiv Oslo kommune v/ordføreren – ZAHTJEV Sudu u skladu s člankom 34. Sporazuma među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda koji je uputio Okružni sud u Oslu (Oslo tingrett) o tumačenju Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ, konkretno, članak 2. stavak 1. točka 9. i članci od 74. do 77. te članci 31., 32., 36. i 39. Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, Sud, u sastavu Páll Hreinsson, predsjednik (sudac izvjestitelj), Bernd Hammermann i Ola Mestad (ad hoc), suci, presudio je 28. ožujka 2023. kao u izreci:

| 1. | Naplatni ugovor kojim se predviđa pružanje dugoročnih mjesta u domovima za starije i nemoćne, u okolnostima poput onih u glavnom postupku, treba smatrati ugovorom o pružanju usluga u smislu članka 2. stavka 1. točke 9. Direktive 2014/24/EU o javnoj nabavi. |
| --- | --- |

1.

Naplatni ugovor kojim se predviđa pružanje dugoročnih mjesta u domovima za starije i nemoćne, u okolnostima poput onih u glavnom postupku, treba smatrati ugovorom o pružanju usluga u smislu članka 2. stavka 1. točke 9. Direktive 2014/24/EU o javnoj nabavi.

| 2. | U okolnostima kao što su one u glavnom postupku, čak i u slučaju potrebe pružanja prisilne zdravstvene zaštite, u pravnom okviru poput onog opisanog u zahtjevu za savjetodavno mišljenje ne može se smatrati da je upravljanje domovima za starije i nemoćne izravno i konkretno povezana s izvršavanjem javnih ovlasti. Stoga se iznimka iz članka 39. Sporazuma o EGP-u u vezi s člankom 32. Sporazuma o EGP-u ne primjenjuje na takve djelatnosti. |
| --- | --- |

2.

U okolnostima kao što su one u glavnom postupku, čak i u slučaju potrebe pružanja prisilne zdravstvene zaštite, u pravnom okviru poput onog opisanog u zahtjevu za savjetodavno mišljenje ne može se smatrati da je upravljanje domovima za starije i nemoćne izravno i konkretno povezana s izvršavanjem javnih ovlasti. Stoga se iznimka iz članka 39. Sporazuma o EGP-u u vezi s člankom 32. Sporazuma o EGP-u ne primjenjuje na takve djelatnosti.

| 3. | Članke od 74. do 77. Direktive 2014/24/EU treba tumačiti na način da nisu u suprotnosti s nacionalnim propisima koji organizacijama kao što su one o kojima je riječ u glavnom postupku (ideelle organisasjoner) daje pravo na sudjelovanje u postupku, koji uključuje natječajni postupak, za dodjelu ugovora o javnoj nabavi za pružanje socijalnih ili drugih posebnih usluga navedenih u Prilogu XIV. Direktivi 2014/24/EU, čak i ako te organizacije ne ispunjavaju zahtjeve iz članka 77. te direktive, pod uvjetom da su ispunjena dva uvjeta navedena u nastavku. Prvo, kako bi se poštovalo načelo jednakog postupanja prema gospodarskim subjektima iz članka 76. te direktive, pravni i ugovorni okvir kojim se uređuje aktivnost tih organizacija mora se istinski temeljiti na načelima univerzalnosti i solidarnosti svojstvenima sustavu socijalne skrbi, ali i na razlozima gospodarske učinkovitosti i primjerenosti, te djelotvorno doprinositi socijalnoj svrsi i ciljevima solidarnosti i proračunske učinkovitosti na kojima se taj sustav temelji. Drugo, mora se poštovati načelo transparentnosti iz članaka 75. i 76. te direktive. |
| --- | --- |

3.

Članke od 74. do 77. Direktive 2014/24/EU treba tumačiti na način da nisu u suprotnosti s nacionalnim propisima koji organizacijama kao što su one o kojima je riječ u glavnom postupku (ideelle organisasjoner) daje pravo na sudjelovanje u postupku, koji uključuje natječajni postupak, za dodjelu ugovora o javnoj nabavi za pružanje socijalnih ili drugih posebnih usluga navedenih u Prilogu XIV. Direktivi 2014/24/EU, čak i ako te organizacije ne ispunjavaju zahtjeve iz članka 77. te direktive, pod uvjetom da su ispunjena dva uvjeta navedena u nastavku. Prvo, kako bi se poštovalo načelo jednakog postupanja prema gospodarskim subjektima iz članka 76. te direktive, pravni i ugovorni okvir kojim se uređuje aktivnost tih organizacija mora se istinski temeljiti na načelima univerzalnosti i solidarnosti svojstvenima sustavu socijalne skrbi, ali i na razlozima gospodarske učinkovitosti i primjerenosti, te djelotvorno doprinositi socijalnoj svrsi i ciljevima solidarnosti i proračunske učinkovitosti na kojima se taj sustav temelji. Drugo, mora se poštovati načelo transparentnosti iz članaka 75. i 76. te direktive.

---

| 10.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 281/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 281/8

---

PRESUDA SUDA

od 19. travnja 2023.

u Predmetu E-9/22

Verkfræðingafélag Íslands (Islandsko udruženje ovlaštenih inženjera), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Sindikat računalnih inženjera) i Lyfjafræðingafélag Íslands (Farmaceutsko društvo Islanda) protiv islandske države

(Direktiva Vijeća 98/59/EZ – Kolektivno otkazivanje – Obveza pokretanja savjetovanja s predstavnicima radnika – Obveza obavješćivanja nadležnog javnog tijela – Ugovorna struktura radnog odnosa)

(2023/C 281/04)

U predmetu E-9/22, Verkfræðingafélag Íslands (Islandsko udruženje ovlaštenih inženjera), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Sindikat računalnih inženjera) i Lyfjafræðingafélag Íslands (Farmaceutsko društvo Islanda) protiv islandske države – ZAHTJEV Sudu u skladu s člankom 34. Sporazuma između država EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda koji je uputio islandski žalbeni sud (Landsréttur), u pogledu tumačenja Direktive Vijeća 98/59/EZ od 20. srpnja 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kolektivno otkazivanje, Sud, u sastavu Páll Hreinsson, predsjednik, Bernd Hammermann (sudac izvjestitelj) i Ola Mestad (ad hoc), suci, presudio je 19. travnja 2023. kao u izreci:

| 1. | Članak 1. stavak 1. točku (a) prvi podstavak Direktive Vijeća 98/59/EZ od 20. srpnja 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kolektivno otkazivanje treba tumačiti na način da je činjenica da poslodavac jednostrano i na štetu radnika znatno mijenja bitne elemente ugovora o radu zbog razloga koji se ne odnose na pojedinačnog radnika obuhvaćena definicijom „otkazivanja”.
  Članak 1. stavak 1. drugi podstavak Direktive 98/59/EZ treba tumačiti na način da se obavijest o izmjeni koja ne zadovoljava kriterij „otkazivanja” u smislu članka 1. stavka 1. točke (a) prvog podstavka te direktive može izjednačiti s „otkazivanjem” ako su ispunjeni uvjeti iz članka 1. stavka 1. drugog podstavka te direktive.
  Poslodavac mora pokrenuti postupak savjetovanja iz članka 2. Direktive 98/59/EZ kad zbog strateške ili poslovne odluke mora razmotriti ili planirati kolektivno otkazivanje.
  Ako bi odluka o izmjeni uvjeta zaposlenja mogla spriječiti kolektivno otkazivanje, postupak savjetovanja mora započeti nakon što poslodavac odluči provesti takve izmjene.
  U skladu s prvim podstavkom članka 3. Direktive 98/59/EZ poslodavac je obvezan obavijestiti nadležno javno tijelo o svakom planiranom kolektivnom otkazivanju. Takva obavijest mora obuhvaćati predviđena otkazivanja u smislu članka 1. stavka 1. točke (a) prvog podstavka te direktive i prestanak ugovora o radu izjednačenih s otkazivanjem u smislu članka 1. stavka 1. drugog podstavka te direktive. |
| --- | --- |

1.

Članak 1. stavak 1. točku (a) prvi podstavak Direktive Vijeća 98/59/EZ od 20. srpnja 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kolektivno otkazivanje treba tumačiti na način da je činjenica da poslodavac jednostrano i na štetu radnika znatno mijenja bitne elemente ugovora o radu zbog razloga koji se ne odnose na pojedinačnog radnika obuhvaćena definicijom „otkazivanja”.

Članak 1. stavak 1. drugi podstavak Direktive 98/59/EZ treba tumačiti na način da se obavijest o izmjeni koja ne zadovoljava kriterij „otkazivanja” u smislu članka 1. stavka 1. točke (a) prvog podstavka te direktive može izjednačiti s „otkazivanjem” ako su ispunjeni uvjeti iz članka 1. stavka 1. drugog podstavka te direktive.

Poslodavac mora pokrenuti postupak savjetovanja iz članka 2. Direktive 98/59/EZ kad zbog strateške ili poslovne odluke mora razmotriti ili planirati kolektivno otkazivanje.

Ako bi odluka o izmjeni uvjeta zaposlenja mogla spriječiti kolektivno otkazivanje, postupak savjetovanja mora započeti nakon što poslodavac odluči provesti takve izmjene.

U skladu s prvim podstavkom članka 3. Direktive 98/59/EZ poslodavac je obvezan obavijestiti nadležno javno tijelo o svakom planiranom kolektivnom otkazivanju. Takva obavijest mora obuhvaćati predviđena otkazivanja u smislu članka 1. stavka 1. točke (a) prvog podstavka te direktive i prestanak ugovora o radu izjednačenih s otkazivanjem u smislu članka 1. stavka 1. drugog podstavka te direktive.

| 2. | Obveza pokretanja postupka savjetovanja i obavješćivanja nadležnog javnog tijela iz članaka 2. i 3. Direktive 98/59/EZ ne može ovisiti o događajima koji su naknadno nastali, kao što je stvarno otkazivanje ugovora o radu. |
| --- | --- |

2.

Obveza pokretanja postupka savjetovanja i obavješćivanja nadležnog javnog tijela iz članaka 2. i 3. Direktive 98/59/EZ ne može ovisiti o događajima koji su naknadno nastali, kao što je stvarno otkazivanje ugovora o radu.

| 3. | Nije bitno jesu li uvjeti zaposlenja zaposlenika utvrđeni u jednom ugovoru ili su raspoređeni na nekoliko njih. |
| --- | --- |

3.

Nije bitno jesu li uvjeti zaposlenja zaposlenika utvrđeni u jednom ugovoru ili su raspoređeni na nekoliko njih.

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 10.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 281/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 281/9

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11201 – REXEL DEVELOPPEMENT / WASCO)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 281/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Rexel Développement S.A., koji zajedno s društvom Rexel S.A. i svim njegovim društvima kćerima čini grupu Rexel („Rexel”, Francuska), |
| --- | --- |

—

Rexel Développement S.A., koji zajedno s društvom Rexel S.A. i svim njegovim društvima kćerima čini grupu Rexel („Rexel”, Francuska),

| — | Wasco Group B.V. („Wasco”, Nizozemska). |
| --- | --- |

—

Wasco Group B.V. („Wasco”, Nizozemska).

Poduzetnik Rexel steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Wasco.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Rexel je specijaliziran za distribuciju električnih proizvoda i usluga profesionalnim klijentima, uključujući izvođače u području električne opreme i industrijska poduzeća, |
| --- | --- |

—

Rexel je specijaliziran za distribuciju električnih proizvoda i usluga profesionalnim klijentima, uključujući izvođače u području električne opreme i industrijska poduzeća,

| — | društvo Wasco uglavnom posluje kao distributer higijenskih proizvoda, proizvoda za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju (HVAC) i rezervnih dijelova u Nizozemskoj, a nudi i niz pomoćnih proizvoda, alata i potrepština. |
| --- | --- |

—

društvo Wasco uglavnom posluje kao distributer higijenskih proizvoda, proizvoda za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju (HVAC) i rezervnih dijelova u Nizozemskoj, a nudi i niz pomoćnih proizvoda, alata i potrepština.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11201 – REXEL DEVELOPPEMENT / WASCO

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 10.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 281/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 281/11

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 281/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Cebola da Madeira”

EU br.: PDO-PT-02800 – 23.8.2021.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Cebola da Madeira”

2.   Država članica ili treća zemlja

Portugal

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, svježi ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Cebola da Madeira” je naziv lukovica vrste Allium cepa L. tradicionalnih sorti koje se uzgajaju na naseljenim otocima otočja Madeira, točnije „Branca”, „Pião”, „Bujanico”, „Vermelha”, „Roxa” i „Do Tarde”, proizvedenih u skladu s tradicionalnim praksama na otocima Madeira i Porto Santo.

Fizikalno-kemijska svojstva

Lukovice tradicionalnih sorti „Cebola da Madeira” imaju jedinstvena morfološka svojstva koja su vidljiva iz uobičajenih naziva koje im je dalo stanovništvo Madeira, tj.:

| — | oblog su do okruglog ili okruglog do stožastog oblika (varijanta „Pião” [što znači „zvrk”]), s prosječnom ujednačenošću među vrstama u pogledu oblika i veličine te prosječnom težinom od 180 g do 250 g po lukovici; |
| --- | --- |

—

oblog su do okruglog ili okruglog do stožastog oblika (varijanta „Pião” [što znači „zvrk”]), s prosječnom ujednačenošću među vrstama u pogledu oblika i veličine te prosječnom težinom od 180 g do 250 g po lukovici;

| — | vanjski sloj obično je žute boje, s ljubičastim tonovima kod tradicionalnih sorti „Vermelha” [„crvena”] i „Roxa” [„ljubičasta”] i vrlo ujednačenom bojom, umjereno neprozirnom ili prozirnijom i sjajnom (sorta „Branca” [„bijela”]). Prianjanje na lukovicu varira od srednje jakog do vrlo slabog; |
| --- | --- |

—

vanjski sloj obično je žute boje, s ljubičastim tonovima kod tradicionalnih sorti „Vermelha” [„crvena”] i „Roxa” [„ljubičasta”] i vrlo ujednačenom bojom, umjereno neprozirnom ili prozirnijom i sjajnom (sorta „Branca” [„bijela”]). Prianjanje na lukovicu varira od srednje jakog do vrlo slabog;

| — | unutrašnjost je uglavnom bijele boje s crvenkastim ili ljubičastim nijansama kod tradicionalnih sorti „Vermelha” i „Roxa”. Debljina slojeva varira od srednje debele do tanke, a konzistencija je srednje tvrda do mekana. |
| --- | --- |

—

unutrašnjost je uglavnom bijele boje s crvenkastim ili ljubičastim nijansama kod tradicionalnih sorti „Vermelha” i „Roxa”. Debljina slojeva varira od srednje debele do tanke, a konzistencija je srednje tvrda do mekana.

Lukovice tih sorti prilično su sočne, s prosječnim sadržajem suhe tvari blizu 10 g/100 g, koji je nešto veći ako se uzgajaju na otoku Porto Santo.

Vrlo su bogate ugljikohidratima (u prosjeku iznad 7 g/100 g) i vitaminom C (u prosjeku iznad 10 mg/100 g), što im daje jedinstvena organoleptička i antioksidacijska svojstva koja stanovništvo Madeire oduvijek cijeni.

Organoleptička svojstva

Konzistencija sirovih lukovica „Cebola da Madeira” hrskava je i sočna, nije jako vlaknasta, a mekoća varira. Hrskavost se donekle gubi kuhanjem, pri čemu luk postaje sočniji i prozirniji.

Aroma je prepoznatljiva s natruhama slatkoće i notama sumpora ili češnjaka, zemljasta ili povrtna i svježa, slabe pikantnosti i postojanosti te srednje jakog do jakog intenziteta i složenosti. Kuhanjem postaju blaže i dobivaju dimne note, note prepečenosti ili note karamela, zadržavajući pritom intenzitet i složenost.

Okusi svježih lukovica variraju u pogledu slatkoće i na početku nisu pikantni. Završni okus u ustima je papreniji, sa svježim sumporastim ili povrtnim notama, a ponekad i određenim stupnjem trpkosti, kiselosti ili blage gorčine koja se smanjuje žvakanjem. Intenzitet i složenost variraju od srednje jakih do jakih. Intenzitet se donekle gubi kuhanjem i postaju slađe, podsjećajući na note karamela ili pržene note (posebno pri pečenju). Svjež povrtni okus nestaje i sve sumporaste note postaju blaže, s većom ravnotežom između kiselosti i slatkoće, bez trpkosti i općenito s manje pikantnosti i postojanosti.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze u proizvodnji proizvoda „Cebola da Madeira” provode se na određenom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Otoci Madeira i Porto Santo

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Prirodni čimbenici

Lokacija otočja Madeira u suptropskoj regiji sjevernog Atlantika znači da je klima otoka ograničena djelovanjem azorske suptropske anticiklone. Klima samog otoka Madeira uglavnom je umjerena, s blagim i suhim ljetima (od 10 °C do 22 °C u najtoplijem mjesecu) i većom količinom padalina u hladnom razdoblju godine, kad temperature ostaju blage (ispod 18 °C, ali iznad –3 °C u najhladnijem mjesecu). Otok Porto Santo nalazi se 40 km sjeveroistočno od Madeire. Njegova površina nad morem iznosi samo 42 km2, a njegov je reljef blag i prilično ravan (nadmorska visina više od 85 % otoka manja je od 200 m). Klima mu je suša i umjerena tijekom cijele godine, a prosječna je godišnja temperatura 18,6 °C. More ima ublažavajući utjecaj na ograničeno okruženje otoka, što je uzrok malim razlikama u temperaturi. Godišnja količina padalina manja je od 400 mm.

Učinak pasata, u kombinaciji s neravnim reljefom otoka Madeira, s visokim središnjim planinskim lancem koji se proteže od istoka na zapad i tvore ga stjenovite planine na nadmorskoj visini većoj od 1 200 m, znači da klima varira od suhe do vlažne s umjerenom do velikom količinom padalina kako raste nadmorska visina. To pri visokim nadmorskim visinama pridonosi stvaranju trajne izmaglice i magle koje su odgovorne za visoke razine vlažnosti i veliku količinu padalina. Mreža kanala, koji se lokalno nazivaju „levadas”, u koju se ulijeva voda iz potoka, bušotina i izvora te, još važnije, umjetnih kanala i galerija za prikupljanje vode, odnosi vodu s planinskih područja i sjeverne padine. Time se osigurava opskrba vodom za stanovnike naselja i za potrebe razvoja poljoprivrede na cijelom otoku.

Na otoku Porto Santo većina slatke vode dolazi iz podzemlja. Postoje i neki bujični tokovi koji povremeno presuše. U otočni vodoopskrbni sustav za navodnjavanje utječe kišnica koja se odvodi u spremnik Tanque, podzemna voda koja se prikuplja iz bušotine Campo de Baixo, voda iz vodenica na području spremnika Tanque i voda obrađena u otočnom postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda.

Tla na otoku Madeira većinom su bazaltnog podrijetla. Feozemi i kromični i distrični kambisoli prevladavaju na područjima na kojima se proizvodi „Cebola da Madeira”. Lukovi se mogu uzgajati i na andosolima, na izloženijim područjima koja se nalaze na većoj nadmorskoj visini. Geologija otoka Porto Santo mnogo je raznolikija te se u osnovi sastoji od bazičnih vulkanskih (bazalti), intermedijarnih kiselih (trahiti i rioliti) i sedimentnih stijena. Većina njegovih tla može se razvrstati u skupinu kalcisola.

Općenito gledano, tla na oba otoka obično su srednje duboka do duboka. Na otoku Madeira općenito su fine teksture s visokim sadržajem silta, srednje visokim do visokim sadržajem organskih tvari i blago kisela do neutralna ili kiselija kad je riječ o andosolima u planinskim područjima. Pjeskovita i ilovasta tla koja prevladavaju na otoku Porto Santo prilično su propusna, s manjim sadržajem organskih tvari i lužnatijim profilom, iako biološko podrijetlo većine pijeska i pješčenjaka na kopnu dovodi do povoljnije pH vrijednosti.

Ljudski čimbenici

Lukovice „Cebola da Madeira” imale su važnu ulogu u prehrani lokalnog stanovništva otkad su ih prvi portugalski doseljenici donijeli na otoke Madeira i Porto Santo u prvim desetljećima 15. stoljeća. Bile su posebno važne u ruralnim područjima, o čemu svjedoče zapisi brojnih stranaca koji su živjeli na otocima ili su ih posjetili u razdoblju od 17. do 19. stoljeća.

Tradicionalna metoda proizvodnje lukovica „Cebola da Madeira” ostala je nepromijenjena barem od prvih nekoliko desetljeća 20. stoljeća. To je objašnjeno u brojnim člancima objavljenima u biltenu „Frutas de Madeira” [Plodovi Madeire] (objavljivanom od travnja 1941. do siječnja 1958.), u kojima se opisuju lukovi koji su se u to vrijeme uzgajali i koji su se uvodili (što odgovara tradicionalnim sortama koje se uzgajaju danas). U toj su publikaciji navedene i razne preporuke o određenim praksama uzgoja, gnojenja i zaštite bilja, kojih se lokalni uzgajivači i danas pridržavaju.

Velika važnost te kulture u prehrani stanovnika Madeire znači da se uzgaja za vlastitu potrošnju i izravnu prodaju na malim obiteljskim gospodarstvima na otoku, kao i na komercijalnim gospodarstvima na otoku Madeira za isporuku regionalnom tržištu.

Župa Caniço (na otoku Madeira) posebno je važna za proizvodnju lukovica „Cebola da Madeira”. Osim što je odgovorna za većinu opskrbu regije, u njoj se od 1997. održava „Festa da Cebola” [Festival luka] radi promicanja tog tradicionalnog proizvoda i očuvanja posebne metode njegove proizvodnje. Na otoku Porto Santo, koji je nedavno priznat kao UNESCO-ov rezervat biosfere, ta je kultura uključena u strateški cilj zaštite, poboljšanja i optimizacije poljoprivrednih i kulturnih resursa otoka.

Posebnosti proizvoda

Lukovice „Cebola da Madeira” prepoznatljive su po svojoj sočnoj teksturi s malo vlakana i po velikom sadržaju ugljikohidrata i vitamina C, koji pridonose njihovoj slatkoj aromi i okusu te općenito slaboj pikantnosti. Završni okus u ustima je papreniji, s blagim sumporastim ili povrtnim notama, a ponekad i određenim stupnjem trpkosti, kiselosti ili blage gorčine koja se smanjuje žvakanjem. Pri kuhanju nastaju manje intenzivni, ali mnogo slađi okusi koji podsjećaju na note karamela ili pržene note (posebno pri pečenju) jer nestane svjež povrtni okus i nastane bolja ravnoteža između kiselosti i slatkoće.

Ta svojstva čine lukovice „Cebola da Madeira” savršenima za ukiseljavanje („cebolas de escabeche”) i uporabu u raznim jelima koja pripadaju tradicionalnoj ili suvremenoj regionalnoj kuhinji. To znači da su i dalje vrlo važne u gastronomiji Madeire te se smatraju važnom kulturom na otocima Madeira i Porto Santo.

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i svojstava proizvoda

Vrlo specijalizirani poljoprivrednici na otocima Madeira i Porto Santo oduvijek biraju lukovice različitih tradicionalnih sorti s najboljim svojstvima u svakoj žetvi. One se tada spremaju kako bi se proizveo „cebolinho” [mladi luk], što je lokalni naziv za sjemenje (i nastale sadnice) koje se koristi za proizvodnju lukovica „Cebola da Madeira”, podrijetlom isključivo s njihovih gospodarstava ili s gospodarstava drugih lokalnih proizvođača.

Postojeća praksa razmnožavanja, razmjene i dijeljenja sadnica „cebolinho” za proizvodnju lukovica „Cebola da Madeira” pomogla je u razvoju i očuvanju posebnih svojstava tradicionalnih sorti, koja su povezana sa specifičnim svojstvima tla i klime na otocima i stručnosti koju su lokalni proizvođači stjecali tijekom nekoliko generacija.

Tradicionalne sorte lukovica „Cebola da Madeira” dobro su se prilagodile dubokim, propusnim tlima na otocima. Glinovito-pjeskovita tla (Madeira) i pjeskovito-glinasta tla (Porto Santo) većinom su se pokazala kao najprikladnije vrste za skladištenje vode i hranjivih tvari koji su ključni za određivanje njihovih svojstava.

Proizvodnja lukovica „Cebola da Madeira” u velikoj mjeri ovisi o radu poljoprivrednika jer se sve prakse – od pripreme sadnica „cebolinho”, presađivanja i njege kulture do njezine žetve, kao i priprema za stavljanje na tržište na većini gospodarstava – izvršavaju ručno.

Ručnom sadnjom s dobro utvrđenim razmacima između pojedinih lukova pomaže se osigurati ujednačenost njihove prosječne težine i veličine. Tekstura tla i koraci koji se poduzimaju za pripremu tla, uključujući odstranjivanje korova i okopavanje, tijekom razvoja usjeva, zajedno osiguravaju da je „zemlja rastresita oko lukovica”, što dovodi do homogenog oblikovanja svake tradicionalne sorte.

Značajan utjecaj temperature i svjetla (sunčeva svjetlost) na vegetacijski ciklus ove kulture, posebno kad je riječ o razvoju lukovica, ali i o početku cvjetanja radi stvaranja sjemena, znači da poljoprivrednici na oba otoka vrlo dobro znaju koje su tradicionalne sorte, ovisno o zahtjevima njihova fotoperioda i klimatskim uvjetima područja, najprikladnije za njihov lokalitet te koje je najbolje vrijeme za njihovu proizvodnju.

Ova se kultura na otoku Madeira može uzgajati od razine obale do nadmorske visine od 800 m na područjima s toplim mikroklimama i dobrom izloženošću, gdje je zajamčena redovita opskrba vodom zahvaljujući mreži koju čine „levadas” ili kanali. Na nižoj nadmorskoj visini i sunčanijim područjima južne padine rane tradicionalne sorte („Branca”, „Pião” i „Bujanico”) siju se u rujnu kako bi se presadile u prosincu i požnjele u ožujku/travnju. Na višim nadmorskim visinama ili na sjevernoj padini te na otoku Porto Santo ti se „cebolas do cedo” ili „rani lukovi” siju najmanje mjesec dana poslije.

Tradicionalnim sortama koje se siju u kasnijem razdoblju godine („Vermelha”, „Roxa” i „Do Tarde”), koje se lokalno nazivaju „cebolas do tarde” ili „kasni lukovi”, potrebni su dulji dani s više od 14 sati sunčeve svjetlosti kako bi se lukovice pravilno oblikovale. Potrebno im je i više vlage te da voda bude dostupna u ljetnim mjesecima. Te se sorte stoga većinom uzgajaju na višim nadmorskim visinama i na sjevernoj padini Madeire te se siju u prosincu/siječnju, presađuju u ožujku/travnju i žanju u srpnju/kolovozu.

Uvjeti temperature i izlaganja (svjetlu) na područjima proizvodnje na dvama otocima potiču i visoku stopu fotosinteze u lukovicama, što uzrokuje sintetiziranje šećera i hranjivih tvari te bogatstvo ugljikohidrata i vitamina C za koje se oduvijek govori da imaju antioksidacijska svojstva kad se lukovice „Cebola da Madeira” jedu sirove.

Ova je kultura najosjetljivija na oskudicu vode u vrijeme rasta lukovica, stoga lokalni poljoprivrednici osiguravaju najbolje uvjete vlažnosti za razvoj svojih plantaža, koje najprije navodnjavaju nakon presađivanja sadnica i učestalo nakon toga. Kultura se ovisno o području proizvodnje navodnjava jednom ili dvaput tjedno tijekom faze rasta lukovica i manje često tijekom faze dozrijevanja.

Poljoprivrednici se tradicionalno oslanjaju na kanale za navodnjavanje „levadas” i koriste drvene lopatice kako bi poprskali cijelu parcelu vodom pazeći pritom da ne uklone tlo (kako bi se spriječila izloženost lukovica) i da ne dođe do zasićenja vodom. Danas se uz tu praksu na otoku Madeira za navodnjavanje koriste i prskalice. Zbog lokalnih uvjeta tla na otoku Porto Santo poželjna je metoda navodnjavanje kapanjem. Razdoblja nestašice vode na oba se otoka smanjuju dostupnošću vode od navodnjavanja, čak i ljeti, za rane i kasne sorte. To omogućuje veći sadržaj vlage u lukovicama i pomaže da se dobiju slaba gorčina i oštrina.

Upućivanje na objavu specifikacije

https://www.dgadr.gov.pt/dop-igp-etg

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 10.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 281/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 281/15

---

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

(2023/C 281/07)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 6.b stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI ILI ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA KOJI POTJEČE IZ DRŽAVE ČLANICE

(Uredba (EU) br. 1151/2012)

„Volailles du Gers”

EU br.: PGI-FR-0147-AM01 – 11.5.2023.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv proizvoda

„Volailles du Gers”

2.   Država članica u kojoj se nalazi zemljopisno područje

Francuska

3.   Tijelo države članice koje dostavlja obavijest o standardnoj izmjeni

Ministarstvo poljoprivrede i sigurnosti opskrbe hranom (Ministère de l’agriculture et de la souveraineté alimentaire)

—

4.   Opis odobrenih izmjena

1.   Nadležna služba države članice

U rubrici „Nadležna služba države članice” dodani su podaci francuskog instituta za podrijetlo i kvalitetu (Institut national de la qualité et de l’origine (INAO)) kao nadležne službe države članice u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

2.   Skupina koja podnosi zahtjev

Rubrika „Skupina koja podnosi zahtjev” izmijenjena je tako da se u njoj navode samo kontaktni podaci o skupini, njezin pravni oblik i sastav.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Uvod

Briše se dio „Uvod”.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Vrsta proizvoda

Dodaje se rubrika „Vrsta proizvoda”.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5.   Naziv proizvoda

Rubrika „Naziv proizvoda” odnosi se samo na naziv ZOZP-a „Volailles du Gers”. Proizvodi obuhvaćeni registriranim nazivom navedeni su u dijelu opisa proizvoda.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6.   Opis proizvoda

Rubrika „Opis proizvoda” izmijenjena te je u nju uključen popis peradi na koju se odnosi zaštićena oznaka:

| — | pile, kopun i tovljena kokoš, |
| --- | --- |

—

pile, kopun i tovljena kokoš,

| — | biserka i uškopljeni mužjak biserke, |
| --- | --- |

—

biserka i uškopljeni mužjak biserke,

| — | pura, |
| --- | --- |

—

pura,

| — | mošusna patka. |
| --- | --- |

—

mošusna patka.

Dodana je tablica sa sažetkom fenotipa za svaku vrstu. U njoj se prikazuje i najmanja masa trupova za svaku perad. U tom je kontekstu riječ „riđe” zamijenjena riječju „žuto” u opisu pileta (jer je perje „riđe”, a koža i meso „žute” boje).

Revidiran je opis peradi radi opisivanja obilježja peradi: okrugli trup zaobljenih filea i mesnatih bataka, čvrstog mesa i tanke kožice.

Dodano je da trupovi peradi obuhvaćeni ZOZP-om moraju pripadati klasi A. Za komade mesa dodano je da pripadaju klasi A i dobivaju se od trupova koji poštuju kriterij najmanje mase.

Dodano je da se nusproizvodi klanja mogu sami stavljati na tržište označeni ZOZP-om. Ti nusproizvodi klanja uključuju jetra, želudac i srce. Dobivaju se s trupova peradi koji su odabrani za ZOZP.

Brišu se elementi koji se odnose na „Bakteriološka svojstva” jer su određeni propisima.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

7.   Definicija zemljopisnog područja

Izmijenjen je tekst rubrike „Definicija zemljopisnog područja”, ali zemljopisno područje nije izmijenjeno. Popisi općina, susjednih kantona ili okruga navedenih u prvotnoj specifikaciji proizvoda zamijenjeni su popisom općina koji je na snazi. Iz tih tekstova proizlazi da je potrebno nekoliko ispravaka naziva (pogreška u prijepisu), ažuriranja zbog grupiranja i spajanja općina te su sve te izmjene unesene.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

8.   Elementi kojima se jamči da proizvod potječe s tog zemljopisnog područja

Izmijenjena je rubrika „Elementi kojima se jamči da proizvod potječe s tog zemljopisnog područja”. Dodaje se obveza prethodnog utvrđivanja gospodarskih subjekata koja je potrebna za provedbu postupaka nadzora. Elementi sljedivosti (faza, praćene informacije, povezani dokument) navedeni su u tablici. Osim toga, u tu je rubriku dodana sljedivost svih izmjena unesenih u specifikaciju proizvoda.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

9.   Metoda proizvodnje

Rubrika „Metoda proizvodnje” mijenja se u sljedećim točkama:

| | „Korišteni sojevi”
  Dodani su kriteriji za odabir sojeva: svi otporni i spororastući sojevi, prilagođeni dugotrajnom uzgoju na otvorenom i uzgoju na pašnjacima. Uvjeti hranjenja i uzgoja koji su utvrđeni u specifikaciji trebaju omogućiti da upotrijebljeni sojevi i križani sojevi dosegnu najmanju težinu trupa u trenutku najranije dobi za klanje. |
| --- | --- |

„Korišteni sojevi”

Dodani su kriteriji za odabir sojeva: svi otporni i spororastući sojevi, prilagođeni dugotrajnom uzgoju na otvorenom i uzgoju na pašnjacima. Uvjeti hranjenja i uzgoja koji su utvrđeni u specifikaciji trebaju omogućiti da upotrijebljeni sojevi i križani sojevi dosegnu najmanju težinu trupa u trenutku najranije dobi za klanje.

| | „Gustoća u objektu”
  Za tovljenu kokoš izmijenjena je gustoća tovljenih kokoši u objektu te je utvrđena na 11 jedinki/m2 do 81 dana (4 400 po objektu), zatim od 82 dana na 9 jedinki/m2 (3 600 po objektu).
  Za uškopljenog mužjaka biserke dodana je gustoća uškopljenih mužjaka biserke u objektu te je utvrđena na 13 jedinki/m2 do 94 dana, zatim na 10 jedinki/m2 od 95 dana, odnosno na 4 000 jedinki po objektu. |
| --- | --- |

„Gustoća u objektu”

Za tovljenu kokoš izmijenjena je gustoća tovljenih kokoši u objektu te je utvrđena na 11 jedinki/m2 do 81 dana (4 400 po objektu), zatim od 82 dana na 9 jedinki/m2 (3 600 po objektu).

Za uškopljenog mužjaka biserke dodana je gustoća uškopljenih mužjaka biserke u objektu te je utvrđena na 13 jedinki/m2 do 94 dana, zatim na 10 jedinki/m2 od 95 dana, odnosno na 4 000 jedinki po objektu.

| | „Mjesto uzgoja i objekt”
  Dodaje se odredba u pogledu obveze čišćenja objekta za svako jato. |
| --- | --- |

„Mjesto uzgoja i objekt”

Dodaje se odredba u pogledu obveze čišćenja objekta za svako jato.

| | „Pašnjak”
  Dodani su trajanje pristupa pašnjaku u danu i opis pašnjaka. Pojam sjenovitog pašnjaka zamijenjen je brojem stabala ili grmova po pašnjaku.
  Dodane su najmanja površina pašnjaka po jedinki za uškopljene mužjake biserke i dobna granica za pristup pašnjacima.
  Dobna granica za pristup pašnjacima dodana je i za mošusnu patku. |
| --- | --- |

„Pašnjak”

Dodani su trajanje pristupa pašnjaku u danu i opis pašnjaka. Pojam sjenovitog pašnjaka zamijenjen je brojem stabala ili grmova po pašnjaku.

Dodane su najmanja površina pašnjaka po jedinki za uškopljene mužjake biserke i dobna granica za pristup pašnjacima.

Dobna granica za pristup pašnjacima dodana je i za mošusnu patku.

| | „Prehrana”
  Dodano je da se prehrana za perad „Volailles du Gers” sastoji od 100 % biljaka, minerala i vitamina.
  Dodan je postotak ukupne masti u hrani, kao i postotak proizvoda dobivenih od žitarica u odnosu na ukupnu masu hrane za životinje.
  Dodan je popis sirovina koje se mogu upotrebljavati u hrani koja se daje peradi. Isključeno je palmino ulje i ulje palminih koštica.
  Za svaku vrstu dodan je najmanji postotak žitarica u početnoj fazi koji treba poštovati. Za razdoblja tova dodan je postotak žitarica u hrani za uškopljenog mužjaka biserke i za mošusnu patku. |
| --- | --- |

„Prehrana”

Dodano je da se prehrana za perad „Volailles du Gers” sastoji od 100 % biljaka, minerala i vitamina.

Dodan je postotak ukupne masti u hrani, kao i postotak proizvoda dobivenih od žitarica u odnosu na ukupnu masu hrane za životinje.

Dodan je popis sirovina koje se mogu upotrebljavati u hrani koja se daje peradi. Isključeno je palmino ulje i ulje palminih koštica.

Za svaku vrstu dodan je najmanji postotak žitarica u početnoj fazi koji treba poštovati. Za razdoblja tova dodan je postotak žitarica u hrani za uškopljenog mužjaka biserke i za mošusnu patku.

| | „Trajanje uzgoja”
  Dodana je najmanja dob za klanje za tovljenu kokoš i uškopljenog mužjaka biserke.
  Izmijenjena je najmanja dob za klanje za sivo pile sa 110 dana na 105 dana. |
| --- | --- |

„Trajanje uzgoja”

Dodana je najmanja dob za klanje za tovljenu kokoš i uškopljenog mužjaka biserke.

Izmijenjena je najmanja dob za klanje za sivo pile sa 110 dana na 105 dana.

| | „Uvjeti za izlov, prijevoz i klanje”
  Dodaje se rok za uskraćivanje hrane prije izlova peradi u uzgoju, kao i rok između izlova i klanja s najduljim trajanjem prijevoza. Dodani su i uvjeti koji se odnose na udobnost tijekom mirovanja prije klanja. |
| --- | --- |

„Uvjeti za izlov, prijevoz i klanje”

Dodaje se rok za uskraćivanje hrane prije izlova peradi u uzgoju, kao i rok između izlova i klanja s najduljim trajanjem prijevoza. Dodani su i uvjeti koji se odnose na udobnost tijekom mirovanja prije klanja.

| | „Proizvodnja nusproizvoda klanja”
  Dodane su odredbe o obradi i odabiru nusproizvoda klanja, odnosno osobito uvjeti čišćenja i sušenja, kao i njihovih eventualnih ostataka. |
| --- | --- |

„Proizvodnja nusproizvoda klanja”

Dodane su odredbe o obradi i odabiru nusproizvoda klanja, odnosno osobito uvjeti čišćenja i sušenja, kao i njihovih eventualnih ostataka.

| | „Duboko zamrzavanje”
  Utvrđuje se rok između klanja i dubokog zamrzavanja od najviše tri dana.
  Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- |

„Duboko zamrzavanje”

Utvrđuje se rok između klanja i dubokog zamrzavanja od najviše tri dana.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

10.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Rubrika „Povezanost sa zemljopisnim područjem” podijeljena je u tri dijela kako bi se napravila razlika između posebnosti zemljopisnog područja, proizvoda i uzročne veze. Tekst je sažetiji i briše se dio „Gospodarski značaj”.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

11.   Nadzorno tijelo

Rubrika „Nadzorno tijelo”, u skladu s postojećim uputama na nacionalnoj razini i kojima se nastoje uskladiti tekstovi specifikacija proizvoda, izmjenjuje se kako bi se odnosila samo na naziv i podatke za kontakt nadležnih nacionalnih tijela (INAO i DGCCRF).

Naziv i podaci za kontakt certifikacijskog tijela dostupni su na internetskim stranicama INAO-a te u bazi podataka Europske komisije.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

12.   Označivanje

Rubrika „Označivanje” izmjenjuje se u skladu s uputama koje su na snazi na nacionalnoj razini i kojima se nastoje uskladiti tekstovi specifikacija proizvoda, briše se postojeći stavak te se zamjenjuje rečenicom u kojoj se navode obvezni regulatorni elementi.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

13.   Nacionalni zahtjevi

Rubrika „Nacionalni zahtjevi” izmijenjena je u skladu s izmjenama nacionalnih zakona i propisa, rubrika je predstavljena u obliku tablice s glavnim elementima koje treba kontrolirati i načinima njihova ocjenjivanja.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Volailles du Gers”

EU br.: PGI-FR-0147-AM01 - 11.5.2023.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Registrirani naziv(i) (ZOI-ja ili ZOZP-a)

„Volailles du Gers”

2.   Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   
  Vrsta proizvoda (vidjeti Prilog XI.)

Razred 1.1. Svježe meso (i nusproizvodi klanja)

3.2.   
  Opis proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv iz točke 1.

„Volailles du Gers” ptice su iz reda Galliformes. Pripadaju različitim porodicama i obuhvaćaju više vrsta životinja:

| — | pile, kopuna i tovljenu kokoš, |
| --- | --- |

—

pile, kopuna i tovljenu kokoš,

| — | biserku i uškopljenog mužjaka biserke, |
| --- | --- |

—

biserku i uškopljenog mužjaka biserke,

| — | puru. |
| --- | --- |

—

puru.

„Volailles du Gers” uključuju i patkarice:

– mošusnu patku.

Potječu od spororastućih sojeva pogodnih za dugotrajan uzgoj i klanje na granici spolne zrelosti. Uzgajaju se na otvorenom, na travnatim i šumovitim pašnjacima, a ishrana im uključuje hranu koja se sastoji od 100 % biljaka, minerala i vitamina, uz minimum žitarica i proizvoda dobivenih od žitarica u fazi tova.

Ti načini proizvodnje omogućuju uzgoj peradi koju odlikuje:

| — | okrugli trup zaobljenih filea i mesnatih bataka, |
| --- | --- |

—

okrugli trup zaobljenih filea i mesnatih bataka,

| — | čvrstoća mesa, |
| --- | --- |

—

čvrstoća mesa,

| — | tanka kožica. |
| --- | --- |

—

tanka kožica.

Perad „Volailles du Gers” ima sljedeća obilježja:

| | Najmanja težina evisceriranog trupa bez nusproizvoda klanja | Boja kože | Boja nogu |
| --- | --- | --- | --- |
| Žuto pile | 1  kg | žuta | žute |
| Bijelo pile | 1  kg | bijela | bijele |
| Crno pile | 1  kg | bijela | crne |
| Sivo pile | 1,150  kg | žuta | žute |
| Kopun | 2,500  kg | žuta | žute |
| Tovljena kokoš | 1,800  kg | žuta | žute |
| Biserka | 0,850  kg | žuta | crne |
| Uškopljeni mužjak biserke | 1,400  kg | žuta | crne |
| Pura | 2,300  kg | bijela do žuta | crne |
| Mošusna patka | mužjaci: 2,300  kg
  ženke: 1,250  kg | bijela do žuta | |

Najmanja težina evisceriranog trupa bez nusproizvoda klanja

Boja kože

Boja nogu

Žuto pile

1  kg

žuta

žute

Bijelo pile

1  kg

bijela

bijele

Crno pile

1  kg

bijela

crne

Sivo pile

1,150  kg

žuta

žute

Kopun

2,500  kg

žuta

žute

Tovljena kokoš

1,800  kg

žuta

žute

Biserka

0,850  kg

žuta

crne

Uškopljeni mužjak biserke

1,400  kg

žuta

crne

Pura

2,300  kg

bijela do žuta

crne

Mošusna patka

mužjaci: 2,300  kg

ženke: 1,250  kg

bijela do žuta

3.3.   
  Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za perad „Volailles du Gers” sastoji se od 100 % biljaka, minerala i vitamina, od čega znatan dio čine žitarice.

Postotak proizvoda dobivenih od žitarica iznosi najviše 15 % ukupne mase hrane za životinje.

Postotak ukupne masti u hrani za životinje iznosi najviše 6 %.

Različite kategorije sirovina u hrani za životinje jesu:

| — | zrna žitarica i proizvodi dobiveni od njih, |
| --- | --- |

—

zrna žitarica i proizvodi dobiveni od njih,

| — | zrna ili plodovi uljarica i proizvodi dobiveni od njih, |
| --- | --- |

—

zrna ili plodovi uljarica i proizvodi dobiveni od njih,

| — | u slučaju biljnih ulja, dopuštena su samo sirova i rafinirana ulja, osim proizvoda dobivenih od palme i palminih koštica, koji su isključeni, |
| --- | --- |

—

u slučaju biljnih ulja, dopuštena su samo sirova i rafinirana ulja, osim proizvoda dobivenih od palme i palminih koštica, koji su isključeni,

| — | sjemenke mahunarki i proizvodi dobiveni od njih, |
| --- | --- |

—

sjemenke mahunarki i proizvodi dobiveni od njih,

| — | gomoljače, korjenjače i proizvodi dobiveni od njih, |
| --- | --- |

—

gomoljače, korjenjače i proizvodi dobiveni od njih,

| — | druge sjemenke i plodovi te proizvodi dobiveni od njih, |
| --- | --- |

—

druge sjemenke i plodovi te proizvodi dobiveni od njih,

| — | krmiva, vlaknasta krmiva i proizvodi dobiveni od njih, |
| --- | --- |

—

krmiva, vlaknasta krmiva i proizvodi dobiveni od njih,

| — | ostalo bilje, alge i proizvodi dobiveni od njih, |
| --- | --- |

—

ostalo bilje, alge i proizvodi dobiveni od njih,

| — | minerali i proizvodi dobiveni od njih. |
| --- | --- |

—

minerali i proizvodi dobiveni od njih.

3.4.   
  Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Perad „Volailles du Gers” uzgaja se na definiranom zemljopisnom području od dobi od jednog dana do izlova radi klanja.

3.5.   
  Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Perad „Volailles du Gers” prodaje se kao cijeli trupovi koji su isključivo klase A ili u komadima klase A te se dobiva s trupova koji poštuju kriterij najmanje mase.

Načini prezentiranja cijelih trupova:

| — | „spremni za kuhanje”: (operušana perad bez unutarnjih organa, bez glave, s nogama ili bez njih), |
| --- | --- |

—

„spremni za kuhanje”: (operušana perad bez unutarnjih organa, bez glave, s nogama ili bez njih),

| — | „bez debelog crijeva” (operušana perad, eviscerirana, s glavom, nogama i iznutricama). |
| --- | --- |

—

„bez debelog crijeva” (operušana perad, eviscerirana, s glavom, nogama i iznutricama).

Cijeli trupovi i komadi stavljaju se na tržište svježi, zamrznuti ili pečeni.

Iznutrice peradi (srce, želudac i jetra) stavljaju se na tržište svježe ili zamrznute.

3.6.   
  Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Osim obveznih podataka utvrđenih propisima o označivanju i prezentiranju hrane, oznaka sadržava i sljedeće:

| — | registrirani naziv proizvoda „Volailles du Gers”, |
| --- | --- |

—

registrirani naziv proizvoda „Volailles du Gers”,

| — | logotip ZOZP-a Europske unije u istom vidnom polju. |
| --- | --- |

—

logotip ZOZP-a Europske unije u istom vidnom polju.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje ZOZP-a „Volailles du Gers” obuhvaća sljedeće departmane i općine:

| — | departman Gers u cijelosti, |
| --- | --- |

—

departman Gers u cijelosti,

| — | departman Haute-Garonne:






  — | Agassac, Ambax, Anan, Beaufort, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bérat, Blajan, Boissède, Bonrepos-sur-Aussonnelle, Boulogne-sur-Gesse, Bragayrac, Brax, Brignemont, Cabanac-Séguenville, Cadours, Cambernard, Cardeilhac, Castelgaillard, Castelnau-Picampeau, Le Castéra, Castéra-Vignoles, Casties-Labrande, Caubiac, Cazac, Charlas, Ciadoux, Coueilles, Cox, Drudas, Empeaux, Escanecrabe, Fabas, Fonsorbes, Fontenilles, Forgues, Le Fousseret, Frontignan-Savès, Fustignac, Garac, Gensac-de-Boulogne, Goudex, Gratens, Le Grès, L’Isle-en-Dodon, Labastide-Clermont, Labastide-Paumès, Lafitte-Vigordane, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lahage, Lamasquère, Laréole, Larroque, Lasserre-Pradère, Lautignac, Léguevin, Lespugue, Lévignac, Lilhac, Lussan-Adeilhac, Marignac-Lasclares, Martisserre, Mauvezin, Mérenvielle, Mirambeau, Molas, Mondilhan, Monès, Montastruc-Savès, Montbernard, Montégut-Bourjac, Montesquieu-Guittaut, Montgaillard-sur-Save, Montgras, Montmaurin, Montoussin, Nénigan, Nizan-Gesse, Péguilhan, Pelleport, Pibrac, Le Pin-Murelet, Plagnole, Plaisance-du-Touch, Polastron, Poucharramet, Pouy-de-Touges, Puymaurin, Puysségur, Rieumes, Riolas, Sabonnères, Saiguède, Saint-Araille, Sainte-Foy-de-Peyrolières, Sainte-Livrade, Saint-Élix-le-Château, Saint-Ferréol-de-Comminges, Saint-Frajou, Saint-Lary-Boujean, Saint-Laurent, Saint-Loup-en-Comminges, Saint-Lys, Saint-Pé-Delbosc, Saint-Thomas, Sajas, Salerm, La Salvetat-Saint-Gilles, Saman, Sarrecave, Sarremezan, Savères, Sénarens, Vignaux, |
| --- | --- | --- |

—

departman Haute-Garonne:

—

Agassac, Ambax, Anan, Beaufort, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bérat, Blajan, Boissède, Bonrepos-sur-Aussonnelle, Boulogne-sur-Gesse, Bragayrac, Brax, Brignemont, Cabanac-Séguenville, Cadours, Cambernard, Cardeilhac, Castelgaillard, Castelnau-Picampeau, Le Castéra, Castéra-Vignoles, Casties-Labrande, Caubiac, Cazac, Charlas, Ciadoux, Coueilles, Cox, Drudas, Empeaux, Escanecrabe, Fabas, Fonsorbes, Fontenilles, Forgues, Le Fousseret, Frontignan-Savès, Fustignac, Garac, Gensac-de-Boulogne, Goudex, Gratens, Le Grès, L’Isle-en-Dodon, Labastide-Clermont, Labastide-Paumès, Lafitte-Vigordane, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lahage, Lamasquère, Laréole, Larroque, Lasserre-Pradère, Lautignac, Léguevin, Lespugue, Lévignac, Lilhac, Lussan-Adeilhac, Marignac-Lasclares, Martisserre, Mauvezin, Mérenvielle, Mirambeau, Molas, Mondilhan, Monès, Montastruc-Savès, Montbernard, Montégut-Bourjac, Montesquieu-Guittaut, Montgaillard-sur-Save, Montgras, Montmaurin, Montoussin, Nénigan, Nizan-Gesse, Péguilhan, Pelleport, Pibrac, Le Pin-Murelet, Plagnole, Plaisance-du-Touch, Polastron, Poucharramet, Pouy-de-Touges, Puymaurin, Puysségur, Rieumes, Riolas, Sabonnères, Saiguède, Saint-Araille, Sainte-Foy-de-Peyrolières, Sainte-Livrade, Saint-Élix-le-Château, Saint-Ferréol-de-Comminges, Saint-Frajou, Saint-Lary-Boujean, Saint-Laurent, Saint-Loup-en-Comminges, Saint-Lys, Saint-Pé-Delbosc, Saint-Thomas, Sajas, Salerm, La Salvetat-Saint-Gilles, Saman, Sarrecave, Sarremezan, Savères, Sénarens, Vignaux,

| — | departman Landes:






  — | Aire-sur-l’Adour, Artassenx, Arthez-d’Armagnac, Arue, Arx, Bahus-Soubiran, Bascons, Baudignan, Betbezer-d’Armagnac, Bordères-et-Lamensans, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Buanes, Cachen, Castandet, Cazères-sur-l’Adour, Classun, Créon-d’Armagnac, Duhort-Bachen, Escalans, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Le Frêche, Gabarret, Grenade-sur-l’Adour, Herré, Hontanx, Labastide-d’Armagnac, Lacquy, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lencouacq, Losse, Lubbon, Lussagnet, Maillas, Maurrin, Mauvezin-d’Armagnac, Montégut, Parleboscq, Perquie, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Saint-Agnet, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d’Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Maurice-sur-Adour, Sarbazan, Sarron, Vielle-Soubiran, Vielle-Tursan, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, |
| --- | --- | --- |

—

departman Landes:

—

Aire-sur-l’Adour, Artassenx, Arthez-d’Armagnac, Arue, Arx, Bahus-Soubiran, Bascons, Baudignan, Betbezer-d’Armagnac, Bordères-et-Lamensans, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Buanes, Cachen, Castandet, Cazères-sur-l’Adour, Classun, Créon-d’Armagnac, Duhort-Bachen, Escalans, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Le Frêche, Gabarret, Grenade-sur-l’Adour, Herré, Hontanx, Labastide-d’Armagnac, Lacquy, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lencouacq, Losse, Lubbon, Lussagnet, Maillas, Maurrin, Mauvezin-d’Armagnac, Montégut, Parleboscq, Perquie, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Saint-Agnet, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d’Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Maurice-sur-Adour, Sarbazan, Sarron, Vielle-Soubiran, Vielle-Tursan, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan,

| — | departman Lot-et-Garonne:






  — | Astaffort, Aubiac, Brax, Caudecoste, Cuq, Estillac, Fals, Fieux, Francescas, Lamontjoie, Lannes, Laplume, Lasserre, Layrac, Marmont-Pachas, Mézin, Moirax, Moncrabeau, Nomdieu, Poudenas, Réaup-Lisse, Roquefort, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Nicolas-de-la-Balerme, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Sauveterre-Saint-Denis, Sérignac-sur-Garonne, Sos, |
| --- | --- | --- |

—

departman Lot-et-Garonne:

—

Astaffort, Aubiac, Brax, Caudecoste, Cuq, Estillac, Fals, Fieux, Francescas, Lamontjoie, Lannes, Laplume, Lasserre, Layrac, Marmont-Pachas, Mézin, Moirax, Moncrabeau, Nomdieu, Poudenas, Réaup-Lisse, Roquefort, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Nicolas-de-la-Balerme, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Sauveterre-Saint-Denis, Sérignac-sur-Garonne, Sos,

| — | departman Pyrénées-Atlantiques:






  — | Aubous, Aydie, Baliracq-Maumusson, Boueilh-Boueilho-Lasque, Burosse-Mendousse, Castetpugon, Conchez-de-Béarn, Diusse, Garlin, Mascaraàs-Haron, Moncla, Mont-Disse, Mouhous, Portet, Ribarrouy, Saint-Jean-Poudge, Tadousse-Ussau, Taron-Sadirac-Viellenave, Vialer, |
| --- | --- | --- |

—

departman Pyrénées-Atlantiques:

—

Aubous, Aydie, Baliracq-Maumusson, Boueilh-Boueilho-Lasque, Burosse-Mendousse, Castetpugon, Conchez-de-Béarn, Diusse, Garlin, Mascaraàs-Haron, Moncla, Mont-Disse, Mouhous, Portet, Ribarrouy, Saint-Jean-Poudge, Tadousse-Ussau, Taron-Sadirac-Viellenave, Vialer,

| — | departman Hautes-Pyrénées:






  — | Ansost, Antin, Aries-Espénan, Arné, Auriébat, Barbachen, Barthe, Bazillac, Bazordan, Bernadets-Debat, Betbèze, Betpouy, Bonnefont, Bouilh-Devant, Bugard, Buzon, Campuzan, Castelnau-Magnoac, Castelnau-Rivière-Basse, Casterets, Caubous, Caussade-Rivière, Cizos, Devèze, Escondeaux, Estampures, Estirac, Fontrailles, Fréchède, Gaussan, Gensac, Guizerix, Hachan, Hagedet, Hères, Labatut-Rivière, Lacassagne, Lafitole, Lahitte-Toupière, Lalanne, Lalanne-Trie, Lamarque-Rustaing, Laméac, Lapeyre, Laran, Larreule, Larroque, Lascazères, Lassales, Lescurry, Liac, Lubret-Saint-Luc, Luby-Betmont, Lustar, Madiran, Mansan, Maubourguet, Mazerolles, Mingot, Monfaucon, Monléon-Magnoac, Monlong, Moumoulous, Organ, Osmets, Peyret-Saint-André, Peyrun, Pouy, Puntous, Puydarrieux, Rabastens-de-Bigorre, Sadournin, Saint-Lanne, Saint-Sever-de-Rustan, Sariac-Magnoac, Sarriac-Bigorre, Sauveterre, Ségalas, Sénac, Sère-Rustaing, Sombrun, Soublecause, Thermes-Magnoac, Tostat, Tournous-Darré, Trie-sur-Baïse, Trouley-Labarthe, Ugnouas, Vidou, Vidouze, Vieuzos, Villefranque, Villembits, Villemur, |
| --- | --- | --- |

—

departman Hautes-Pyrénées:

—

Ansost, Antin, Aries-Espénan, Arné, Auriébat, Barbachen, Barthe, Bazillac, Bazordan, Bernadets-Debat, Betbèze, Betpouy, Bonnefont, Bouilh-Devant, Bugard, Buzon, Campuzan, Castelnau-Magnoac, Castelnau-Rivière-Basse, Casterets, Caubous, Caussade-Rivière, Cizos, Devèze, Escondeaux, Estampures, Estirac, Fontrailles, Fréchède, Gaussan, Gensac, Guizerix, Hachan, Hagedet, Hères, Labatut-Rivière, Lacassagne, Lafitole, Lahitte-Toupière, Lalanne, Lalanne-Trie, Lamarque-Rustaing, Laméac, Lapeyre, Laran, Larreule, Larroque, Lascazères, Lassales, Lescurry, Liac, Lubret-Saint-Luc, Luby-Betmont, Lustar, Madiran, Mansan, Maubourguet, Mazerolles, Mingot, Monfaucon, Monléon-Magnoac, Monlong, Moumoulous, Organ, Osmets, Peyret-Saint-André, Peyrun, Pouy, Puntous, Puydarrieux, Rabastens-de-Bigorre, Sadournin, Saint-Lanne, Saint-Sever-de-Rustan, Sariac-Magnoac, Sarriac-Bigorre, Sauveterre, Ségalas, Sénac, Sère-Rustaing, Sombrun, Soublecause, Thermes-Magnoac, Tostat, Tournous-Darré, Trie-sur-Baïse, Trouley-Labarthe, Ugnouas, Vidou, Vidouze, Vieuzos, Villefranque, Villembits, Villemur,

| — | departman Tarn-et-Garonne:






  — | Asques, Auterive, Auvillar, Balignac, Bardigues, Beaumont-de-Lomagne, Belbèze-en-Lomagne, Castéra-Bouzet, Le Causé, Cumont, Donzac, Dunes, Escazeaux, Esparsac, Faudoas, Gariès, Gensac, Gimat, Glatens, Goas, Gramont, Lachapelle, Lamothe-Cumont, Larrazet, Lavit, Mansonville, Marignac, Marsac, Maubec, Maumusson, Merles, Montgaillard, Le Pin, Poupas, Puygaillard-de-Lomagne, Saint-Cirice, Saint-Jean-du-Bouzet, Saint-Loup, Saint-Michel, Sérignac, Sistels, Vigueron. |
| --- | --- | --- |

—

departman Tarn-et-Garonne:

—

Asques, Auterive, Auvillar, Balignac, Bardigues, Beaumont-de-Lomagne, Belbèze-en-Lomagne, Castéra-Bouzet, Le Causé, Cumont, Donzac, Dunes, Escazeaux, Esparsac, Faudoas, Gariès, Gensac, Gimat, Glatens, Goas, Gramont, Lachapelle, Lamothe-Cumont, Larrazet, Lavit, Mansonville, Marignac, Marsac, Maubec, Maumusson, Merles, Montgaillard, Le Pin, Poupas, Puygaillard-de-Lomagne, Saint-Cirice, Saint-Jean-du-Bouzet, Saint-Loup, Saint-Michel, Sérignac, Sistels, Vigueron.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost s podrijetlom peradi „Volailles du Gers” temelji se na njezinu tradicionalnom načinu proizvodnje koji uključuje dugotrajan uzgoj na otvorenom te prehranu s visokim udjelom žitarica. Ti su proizvodi specifični zahvaljujući navedenim čimbenicima, koji pridonose i ugledu peradi „Volailles du Gers” koji je rastao s vremenom.

Zemljopisno područje nalazi se na jugozapadu, između Atlantika i Mediterana, Pirineja i rijeke Garonne, a središte mu je u departmanu Gers. Leži na prostranoj sedimentno visoravni ispresijecanoj mnogobrojnim vodotocima koji većinom izviru u podnožju predpirinejskih visoravni. Ta visoravan ima nagib u smjeru sjever-jug, od Pirineja prema rijeci Garonne, s nadmorskim visinama oko 300 m na jugu koje se postupno smanjuju prema sjeveru na 80 m.

Na tom su zemljopisnom području razmješteni relativno nepravilni obronci i relativno prostrane doline.

S klimatskog gledišta riječ je o području preklapanja i klimatske tranzicije u kojem na vegetaciju utječu atlantska, kontinentalna i pirinejska te mediteranska klima.

Pretežno atlantsku klimu obilježavaju razmjerno blage i vlažne zime i proljeća, vruća i vrlo suha ljeta, blage i suhe jeseni. Stupanj vlage pada od zapada prema istoku, a oštrina klime raste od sjevera prema jugu.

To područje obilježava mješoviti uzgoj te osobito uzgoj peradi.

Sve do pedesetih godina 20. stoljeća riječ je bila o vrlo raznolikom, nespecijaliziranom uzgoju manjeg broja kokoši nesilica, brojlera, zečeva, gusaka i pataka namijenjenih obiteljskim potrebama.

Postupno su se ta poljoprivredna gospodarstva razvijala te su nastali određeni viškovi u proizvodnji koje su poljoprivrednici prodavali na lokalnim tržnicama u općinama Fleurance, Seissan, Samatan, Mirande i Gimont.

Zatim je to tradicionalno peradarstvo iz domaćeg uzgoja organizirano i racionalizirano. Poljoprivredna gospodarstva povećala su se i specijalizirala, a pritom su zadržala značajke domaćeg uzgoja.

Šezdesetih godina 20. stoljeća osnovane su prve skupine proizvođača, osobito s ciljem razvoja stavljanja na tržište i promoviranja te peradarske proizvodnje.

Različite skupine proizvođača osnivaju 1975. s klaonicama udruženje, kako bi se osigurala bolja tehnička koordinacija, ali prije svega sigurnije komercijalno tržište za svu tu perad prenošenjem informacija o njihovu podrijetlu i kvaliteti. Od tog datuma raste ugled peradi „Volailles du Gers”.

Između 1988. i 1993. udvostručila se prepoznatljivost tih proizvodnji, bilo spontano ili njihovim promicanjem.

Perad „Volailles du Gers” uzgaja se na otvorenom, sa stalnim pristupom vanjskim pašnjacima tijekom dana. Odabirom spororastućih sojeva omogućuje se rani izlazak na pašnjak, ali i njihova optimalna uporaba za perad.

Perad „Volailles du Gers” odlikuje se kvalitetom mesa i prezentiranja:

| — | okruglim trupom zaobljenih filea i mesnatih bataka, |
| --- | --- |

—

okruglim trupom zaobljenih filea i mesnatih bataka,

| — | čvrstoćom mesa, |
| --- | --- |

—

čvrstoćom mesa,

| — | tankom kožicom. |
| --- | --- |

—

tankom kožicom.

Tlo i klima na zemljopisnom području već nekoliko desetljeća omogućuju raširenu i raznoliku poljoprivrednu proizvodnju, osobito uljarica i žitarica.

Na tim se žitaricama temeljio razvoj peradarskog uzgoja i prehrane peradi, iako se danas perad „Volailles du Gers” nužno više ne hrani lokalnim žitaricama. Tako se prehrana sastoji od najmanje 80 % žitarica za pile, kopuna, tovljenu kokoš i puru. Taj osobito visok postotak i dugotrajan uzgoj pridonose razvoju obilježja mesa te peradi.

Klima je nadalje osobito prikladna za uzgoj na otvorenom, sa stalnim pristupom vanjskim pašnjacima tijekom dana te travnatim i šumovitim vanjskim pašnjakom. Stabla omogućuju peradi zaklon te ih potiču na istraživanje pašnjaka. Budući da je ta perad prirodno vrlo aktivna, ima potrebu za struganjem i kljucanjem na travnatim i sjenovitim pašnjacima koji su im na raspolaganju.

Ta vanjska aktivnost isto tako utječe na obilježja peradi „Volailles du Gers” te pridonosi njihovoj mesnatoj i zaobljenoj konstituciji.

Perad „Volailles du Gers” uživa dugovječan ugled o čemu svjedoči više izvora: „Ove su godine veletrgovci peradi odabrali kopuna iz Gersa i njegov tradicionalan izgled za ambasadora i simbol francuske gastronomije među peradarskim proizvodima” (Filières Avicole – Pour la table de Jacques Chirac. Un chapon du Gers à l’Elysée (Peradarska industrija – Za stol Jacquesa Chiraca. Kopun iz Gersa na Elizejskim poljanama) – rujan1998.); „Pilići iz Gersa najbolji su na svijetu, zato što su najsretniji”[...] „Ovdje se oduvijek znalo uzgajati perad.” (Časopis LSA – Volailles Fermières: Dans la grande tradition gastronomique du Gers (Perad iz domaćeg uzgoja: Prema dugoj gastronomskoj tradiciji Gersa), izjavio André Daguin, travanj 1990.), „lijepe veličine dobrih proporcija, ovećih bataka, mekog, kremastog, sočnog, mirisnog i ukusnog mesa, vrlo hrskav, ugodnog mirisa, dobrog omjera masnoće” (Časopis Cuisine et Vins de France – veljača/ožujak 2012.: Banc d’essai les poulets fermiers – Poulet jaune fermier Gers (Postavljanje mjerila za piliće iz domaćeg uzgoja – žuti pilići iz domaćeg uzgoja iz Gersa) (17/20)).

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-03e9b760-df5f-4e0f-aa3d-b2ad1a3a4a0b

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

---

Ispravci

| 10.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 281/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 281/23

---

Ispravak Odluke Vijeća od 14. srpnja 2023. o izmjeni Odluke 98/481/EZ o odobravanju vanjskih revizora Europske središnje banke 2023/C 275/08

(
  Službeni list Europske unije C 275 od 4. kolovoza 2023
  .)

(2023/C 281/08)

| 1. | Na naslovnici u sadržaju i na stranici 19. u naslovu: |
| --- | --- |

1.

umjesto:

„... od 14. srpnja 2023. ...”;

treba stajati:

„... od 25. srpnja 2023. ...”.

| 2. | Na stranici 20. u završnoj formulaciji: |
| --- | --- |

2.

Na stranici 20. u završnoj formulaciji:

umjesto:

„Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.”;

treba stajati:

„Sastavljeno u Bruxellesu 25. srpnja 2023.”.

---